21 



Csupán IVA összlofolyás fcrükteiikónti iikm;- 

 külöiiljöztetúse eszközölhető liatáiozottan.* 



Oly pontoktól, a hol a füstifecske egyáltalá- 

 ban nem fordul clö — ruthén helységek, a me- 

 lyekben a kürtő még nincsen alkalmazva, — a 

 pároknak oly pontokon való megtelepedéséig, a 

 1k)1 eladdig nem fészkeltek, a jelenség ponton- 

 ként minden csak képzelhető változatot tüntet 

 föl, a mely most már magyarázatot követel. 



Positiv alajìou annyit mondhatunk ki, hogy a 

 túlságosan korai előnyomulás olyan egyének 

 vagy párok nagyon is kifejlődött párzási ösztö- 

 nének tudandó be, a melyek már előző évben is 

 költöttek ; — innen van a Chelidon urbicánál 

 tapasztalható az a jelenség is, hogy olyan helye- 

 ken, a hol fészkei tömegesen állanak, eiji/esével 

 már nagyon korán megérkezik. A nagj-on késői 

 érkezés pedig arra mutat, hogy itt valószínűleg 

 olyan párok megtelepedéséről van szó, a melyek 

 csak közvetlen akkor váltak ivaréretté, s elsőb- 

 ben is helyet heirsniök kellett, a melyeknek 

 első megjelenése tehát nem phaenologiai, ha- 

 nem biológiai okokra vezethető vissza. 



A suceessivitás s a csapatok alakulása arra 

 mutat, hogy az útrakelés nem egyszerre törté- 

 nik, s hogv- az áttelelés területileg sem azonos, 

 hogy tehát a Inrzscnkéiiti cll:nlöii:é.v itt is föl- 

 tehető. 



Hátra van még annak a kérdésnek lehető rö- 

 vid tárgj-alása, a mely mindig újból és újból 

 felvettetik, s a múltban annyi éles összeütkö- 

 zést szült**, hogj' t. i. a vonulás széles arcz- 

 vonalban (frontvonulás) avagy élesen határolt 

 útvonalakon megy-e végbe? 



Ha a többnyire nagj'on is messze menő, de- 

 ductiv s hypotetikus elméletektől eltekintünk, s 

 csupán azokat a kijelentéseket vesszük figye- 

 lembe, a melyek többé-kevésbbé, de mégis posi- 

 tiv alapon épültek fel, a következő tételt kap- 

 juk : 



A viszonyok változása szerint mindkét vonu- 

 lási alak fennáll, s míg az átvonulok útirányo- 

 kat látszanak követni, a költőterület megszál- 

 lása és benépesítése inkább a «terjeszkedési) fo- 

 galmával fejezhető ki. 



* Mintán talán lehetséges lesz ezt a fecskemeg- 

 figyelést még az idén publicálni, lemondok annak 

 behatóbb tárgyalásáról, miután az még több módosí- 

 táson mehet keresztül. 



** Teszem: Hoiiieyer E. Mm és l'almén között. 



Xnr die territoriale rutorschcidung des Ge- 

 síunmtbildes ist gut möglich.* 



Von Punkten, wo die Piauchschwalbe über- 

 haupt ///(•/// vorkommt — ruthenische Dörfer, 

 wo der Schornstein noch nicht angewendet 

 wird — bis zum Erscheinen und Ansiedelung 

 von Paaren, an Punkten, wo sie früher nicht 

 vorkamen, zeigt die Erscheinung punktweise 

 alle nur erdenklichen Varianten, die nun eine 

 Erklärung fordern. 



Auf positiver Grundlage kann ausgesprochen 

 werden, dass das allzufrühe Vordringen dem 

 hochentwickelten Fortpflanzungstriebe solcher 

 Individuen oder Paare zugeschrieben werden 

 kann, welche schon im Vorjahre gebrütet ha- 

 ben — daher auch die Erscheinung bei der 

 Hausschwalbe, Chelidon urbica, welche an 

 Punkten, wo ihre Nester haufenweise stehen, 

 einzeln sehr früh ankommt. — Das allzuspäte 

 Erscheinen deutet darauf hin, dass es sich 

 wahrscheinlich um Ansiedelung solcher Paare 

 handelt, welche eben erst fortpflanzungsfähig 

 wurden und einen Punkt erst surliteit, deren 

 erstes Erscheinen also nicht in phänologischen, 

 sondern biologischen Verhältnissen wurzelt. Die 

 Successivität und Gruppenbildung deutet darauf 

 hin, dass der Aufbruch kein gleichzeitiger, die 

 Überwinterung territorial nicht die gleiche ist, 

 dass also auch hier das nhoiiiiiiiwise Verhullen 

 unterscheidbar zu sein scheint. 



Es erübrigt nun noch möglichst bündig die 

 grosse Frage zu erörtern, welche fort und fort 

 auftaucht und in der Vergangenheit zu so schar- 

 fen Controversen führte,** nämlich : ob der Zug 

 in breiter Front, oder auf engbegrenzten Strassen 

 führe •? 



Wenn wir von allen, meist zu weit aiisgrei- 

 fenden deducierten und hypothetischen Auf- 

 stellungen absehen und uns jene Aussprüche 

 vergegenwärtigen, welche eine mehr- weniger, 

 aber doch positive Grundlage hatten und haben, 

 so ergiebt sich folgender Satz : 



/(• nach dm Vrrlnilhus><rn ln:<lel,en ini nw- 

 sentlirlien hei, le /.un^fnrnn-,, un<i .s/,/r/ x/V im 

 Dnrehziuje „teisl heershi.-^.<r,„irtÌ!i in der Be- 

 siedelunij de^ Bn(l,iei,irles in der Verbreitunij 

 aungedr eld. 



* Da es violleicht möglich sein wird diese Schwalben- 



beobachtung noch im laufenden Jahre zu publicieren, 



entsage ich jetzt einer eingehenderen Behandlung, 



welche noch Modificationen unterworfen werden könnte. 



** Vgl. E. V. Homever contra Palmen. 



