án 



formák alakulására: ilyen formák létrejöttüket 

 rendetlen vonulásnak köszönik. 



A ii>i't.liO(h(s (Inii/aiinz : 2(). Érkezési dátumok 

 biztos eredményt alig szolgáltathatnak, feldol- 

 gozásuk a legszigorúbb kritikát követeli. 



'2 1 . Külömböző helyekről eredő adatok csupán 

 akkor vethetők egymással íissze, lm azonos évek- 

 ből valók. 



22. Tyjiikus sorozat az olyan, a mely közép- 

 számokból alkotott időpontok szakadatlan sorá- 

 ból alakúi. 



Sewertzow N. dr, : «Etudes sur le passage des 

 oiseaux dans l'Asie Centrale, part, par le Per- 

 ghanah et le Pamir». 1875. 



1. ]\Iin(len fajnak megvan a maga külön út- 

 vonala. 



2. Vonulás közben a madarak nekik épen 

 meg nem felelő helyeken is tartózkodnak. 



3. Vonulási útiránynak földszalagot nevezünk, 

 a melyen a madárfajok sokkal nagyobb számban 

 mutatkoznak, mint az ily útirányok közt elterülő 

 részeken. 



4. Minden útvonalat oly tömegesen és először 

 átvonuló madarak jellemzik, a melyek ott sem 

 nem fészkelnek, sem át nem telelnek. 



5. A magas hegA'ségeket lakó madai-ak ebben 

 a vonulásban nem vesznek részt, hanem a völ- 

 gyekbe húzódnak. 



6. Khangai-tól keletre az egész vonulás Chiná- 

 nak tart. 



7. A Közép-Ázsiában egymás mellé szorult 

 útirányok északfelé szétválnak s keresztezik is 

 egymást. 



Wallace li. : «Die geographische Verbreitung 

 derThiere... 1876. 



1. Az időjárás nem gyakorol lényeges hatást 

 a vonulásra. 



2. A tavaszi vonulás ingadozásai legfeljebb 

 14 napot tesznek ki. 



3. Az öregebb madarak messzebb mennek 

 dél felé, mint a fiatalok. 



4. A vonulás egj' oly időből maradt ránk, a 

 mikor a Földközi tenger még nem volt meg. 



8. A Földközi tengert a madarak csak egyes 

 helyeken lépik át,-ú. m. : Gibraltár, Sicilia, 

 Málta és a jóni szigeteknél. 



Weissmatin Aug. dr. : Über das Wandern der 

 Vögel". Samml. gem. wissensch. Vorträge, 

 herausg. v. PiUd. Wirchow u. Fe. v. Holzf.ndorf 

 Berhn, 1878. XIII. Ser. Heft 291. 



1. A vonulási jelenség lényegével immár tisz- 

 tában vagvunk. 



Fonnenliildung geben; solche Formen entstehen 

 durch unregelmässige Züge. 

 Zur McUmic. 



20. Ankunftsdaten liefern kaum sichere Re- 

 sultate, sie sind höchst kritisch zu bearbeiten. 



21. Von verschiedenen Punkten stammende 

 Daten sind erst dann i-(iinmensurabel wenn sie 

 denselben Jalin n > nKtainmen. 



22. Eine t^pisclie Üeilie ist eine ununter- 

 brochene Reihe von aus Mitteldaten gebildeten 

 Zeitpunkten. 



Sewertzow N. Dr.: «Etudes sur la passage 

 des oiseaux dans l'Asie-Centrale, part, par le 

 Ferghanah et le Pamir. 1 875. 



1. -Tede Art zieht ihre eigene Strasse. 



2. Auf dem Zuge halten sich die Vögel auch 

 an ganz ungeeigneten Orten auf. 



3. Die Zugstrassen sind Terrainstreifen wo 

 die Vogelarten in grösserer Zahl erscheinen, als 

 auf dem zwischenliegenden Terrain. 



4. Alle Strassen sind durch eine Masse erster 

 Durclizügler charakterisiert, welche dort weder 

 nisten, noch überwintern. 



5. Die Hochgebirgsvögel nehmen an diesen 

 Zügen nicht theil, sondern streichen in die 

 Thäler. 



6. Ostwärts von Khangai ist der ganze Zug 

 nach China gerichtet. 



7. Im Norden dehnen sich die in Centralasien 

 zusammengedrängten Strassen aus und kreu- 

 zen sich auch. 



Wallace, R. : «Die geographische Verbreitung 

 derThiere... 1876. 



1. Das Wetter übt keinen wesentlichen Ein- 

 fluss auf den Zug aus. 



2. Die Schwankung beim Frühlingszuge be- 

 trägt nur 14 Tage. 



3. Die alten Vögel ziehen weiter nach Süden 

 als die jungen. 



4. Die Wanderungen rühren von einer Zeit 

 her, wo das Mittelländische-Meer noch nicht 

 vorhanden war. 



5. Das MitteUändische-]\ieer wird nur an ge- 

 wissen Stellen überflogen, als : (übraltar, Sici- 

 lien, Malta, .Jonische Inseln. 



Weissmann Aug. Dr. : «Üoer das Wandern 

 der Vögel.» Smmlg. gem. wiss nach. Vorti-äge, 

 herausg. von Rud. Virchow und Fr. v. Holzen- 

 dorff. Berlin, 1878. XIII. Ser. Heft 2;)1. 



1. Die Erscheinung des Zugsphänomens ist 

 ihrem Wesen nach schon erkannt. 



