37 



érzik, HoMEYER 3.). — I'gy látszik előcrzettel 

 nem bírnak, Kessler I [.). — Időjóslásra alkal- 

 masak, Beehm 1().í. 



Elönnoiindiís C'H //rr(///(/()(7</s; nincs, Homeyek 

 20.). A madarak tájékozódó útakiit tesznek, 



HOJEEYEIÍ 25.). 



Fi'jló'ilí's ; A vonuló madár állandó madárltól 

 vált azzá, Fájíer ö.). — A vonulás a kóborlásból 

 fejlődött ki, Weissjunn 2.). — A vonuló madár 

 tulajdonsága a vándorlás folyamán fejlődött ki, 

 Weissmaxn 12.1. — A vonulás a kóborlásból 

 fejlődött ki, Palmen, 1-5.). — A vonulás nem 

 kóborlásból jött létre, hanem öröklött sajátság, 

 Gaetke, 13.). — Eltévedés nem létezik, HoMEYER, 

 21.). — A vonulási ösztön nem eltanult, hanem 

 veleszületett, Homeyer, 14.), lásd Weissm.\nn 

 12.). — Eltévedt vándorok terjesztik a fajt, s 

 teremthetnek új útvonalakat, Palmen Ki, 17.).- 

 Yonulási utak alkalmat adhatnak formák kelet- 

 kezésére, Palmen, 1 9.). - A madarak ezigányos 

 életmódja kiváltképen fontos a vonulásra, 

 Brehm, 1.1. - A vonuló madár átváltozhatik 

 állandóvá és viszont ; okozzák ezt a táplálkozás 

 feltételei, Menzbier, W.). — 2000 év elégséges, 

 Paeker, 3.). — Sok idő múlik el addig, a mig a 

 vonulás a fajok subspeciíikus elkülönítésére ve- 

 zet, Martorelli, 16.). — A vonulás módosítására 

 kevesebb idő is elégséges, Mabtorelli, 16.). — 



FfNcAc/ó/íc/// mint a madár hazája ; nem szük- 

 ségkép származott a madár a jelenlegi fészkelő- 

 helj'röl, Parker, 5.). — Nem szükségkép szár- 

 mazási helye az adott fajnak, Martorelli, 13.). — 

 A faj hazája, Homeyek, 24.). — Nem gyakorol 

 kizárólagos hatást a vonulásra, Menzbier 4.). — 

 A vonulásra hatással van, Gaetke, 15.) — 



Földközi Ifiii/cr : A vonulás még a F. kelet- 

 kezése előtti időkl)ül maradt ránk, Wallace, 

 3.). — A F.-t csupán egyes helyeken repülik át, 

 Wallace, 4.). - Az átrepülés oly helyeken tör- 

 ténik, a hol régebben a tengert több medenczére 

 osztó földnyelvek voltak, Weissmann, 6.). — 



Gi/nIfIkCzi'i Itfljii'k: A fiatalok indulás előtt 

 felgyülekeznek. Frigyes császár 7.). — Sok faj 

 összeverődik vonulás előtt, Frigyes császár 7.), 



Hcüár ; Öreg madarak messzebb mennek délre 

 mint a fiatalok, Wallace, 3.). — Minél maga- 

 sabbra megy egy faj északnak, annál mélyebbre 

 megj' délnek is, Seebohm, 2.), Tristram, 2.), 

 Martorelli, 15.). — 



BiKlarl als Heimat. Ist nicht notwendiger- 

 weise der Stammort der Art. Parker 5. — Ist 

 nicht notwendigerweise der Stammort der Art. 

 ^Iartorelli 13. — Ist die Heimat der Art. Ho- 

 meyer 24. — Übt keinen ausschliesslichen Ein- 

 fluss auf den Zug. Menzbier 4. — Ülit einen 

 Eintiuss auf den Zug. Gaetke 15. 



Eiiilri'fJ'cii. Erfolgt im Polarkreise bei Früh- 

 und Spätvögeln gleichzeitig. Middendoeff. 5. — 

 Die Ankunft der Arten an verschiedenen Punk- 

 ten ist ungleich. Kf.ssler ü. (Dieses ist kein 

 Widerspruch). — Die Vögel erscheinen fast 

 gleichzeitig in Gegenden, welche chmatiscli 

 gleich sind. Homeyer 13. 



EiilicickcIuiK/. Der Zugvogel entstand aus 

 dem Standvogel. Faber 5. — Der Zug entwickelte 

 sich aus dem Streichen. Weissmann 2. — Die 

 Eigenschaften des Zugvogels entwickelten sich 

 während des Wanderns. Weissmann 12. — Der 

 Zug entwickelte sich aus dem Streichen. 

 Palmen 16. — Der Zug entstammt nicht Irrzü- 

 gen sondern wurde ererbt. Gaetke 13. — Irr- 

 züge giebt es nicht. Homeyer 21. - Der Wan- 

 derungstrieb ist angeboren, nicht anerzogen. 

 Homeyer 14. vgl. Weissilínn 12. — IiTgäste 

 breiten die Ai't aus und können neue Zugstras- 

 sen kreirén. Palmen 17, 18. — Zugstrassen 

 können Anstoss zur Formenbildung geben. 

 Palmen 20. — Das zigeunerartige Leben ist für 

 den Zug wichtig. Brehm 1 . — Aus dem Zugvogel 

 kann ein Standvogel und umgekehrt entstehen. 

 Ursache che Bedingungen des Futtererwerbes. 

 Menzbier 10. — Es genügen 2000 Jahre um 

 den Zug zu stabilisieren. Parker 3. — Es ver- 

 streicht viel Zeit, ehe die Wanderungen zur 

 Differenzierung der Art führen. Mabtorelli 16. — 

 Für che Modification des Zuges genügt eine 

 kürzere Zeit. Martorelli 16. 



Füln-eysrluift durch erfahrene alte Vögel 

 Besteht. Weiss!VL4.nn 4. — Besteht. Martorelli 

 19. — Besteht irichl. Gaetke 10. 



Grund des Zuijes. Nahrung und Temperatur. 

 Kaiser Friedrich 6. — Hunger und Liebe. 

 Brehm E. A. 1. — Nahrung. Weissslínn 10. — 

 Sucht nach reichlicher Nahrung. Parker 2. — 

 Ei-nährung und Sicherheit. Mabtorelli 3. — 

 Futtererwerb. Menzbier 3. — Leichtigkeit der 

 Ortsveränderung. Martorelli 1. — Nach Nor- 

 den das Brüten, nach Süden die Nahrung. Mar- 

 torelli 12, Tristram 3, vgl. Kaiser Friedrich 

 G. — Wärme, Licht, Nahrung, Fortpflanzung, 

 Heimat, Geselligkeit, Luftströmung. Homeyek 



