//(■/// ('.s 'D-áiiijt-fti-i; : A iiiiidiirakiiak igen nagy 

 H.-ük van, Homeyer, 17.). Lásd «ösztön». — 



Idö, (vonvilási — ) ; A madarak hidegebb vidék- 

 i'ől — melegebbre és viszont vonulnak, (passa- 

 gium et reditus), Feigtes császár, 1 .). — Tavaszi 

 és őszi vonulás van, Gaetke, 1.) 2.). — 



lőőiánU : A vonulásra hatással van, Frigyes 

 császár, 10.), Gaetkk. 5.). — Nagyon befoly reá, 

 K.jAERBÖLLiNG, 2.). - - Lényeges befolyással van, 

 Homeyer, 12.). — Igen befolyásolja a vonulást, 

 Kessler, 4.) 5.). — Semmi hatással nincs rá, 

 Maetorelli, 3.). — 



Iníi/y (a vonulás — a); D-^E, Ny— >K, 

 DNy-»- ÉK, ÉK -^ DNy. é. i. t. — Folyók és 

 tengei-partok irányítják, Hedglin, 3.Ì. — Partok 

 és szigetek befolyásolják, Kjabrbölling, 1.). - 

 Folyók és völgyek irányítják, Brehm E. A., ±). — 

 A folyamokat keresztezi is. Kessler, 1.). — 



Késlelteti : a magasság s a nagyobb távolság, 



MlDDENDORFF, 3.) 4.). — 



Kóborlás ; A hegyekről a völgj'ekbe. Frigyes 

 császár, 7.). — A trópusok alatt a hegyekről a 

 völgyekbe, vonulást helyettesít, Tristram, 5.), 

 Martoheij.i, I l.í. 



Kiiiti'i Iriillctel.' : A vouulási kör legészakibb 

 részein vannak, Seebohm, 1.). — A tartózkodási 

 kör északi részén, Tristram, 1 .). - Nem követ- 

 kezés, hogy szükségkép a vonulási kör leghide- 

 gebb részén legyen, Martorelli, 14.). — 



Kor és nem ; Gyakran elkülönítve vonul, 

 Gaetke, 7.). — A fiatalok külön gyülekeznek, 

 Frigyes császár, 7.). - 



Lényeij (a vonulás — e) ; A madárnak vonu- 

 lási ösztöne van és honvágyat érez, Faber, 1.). — 

 A vonulási ösztön nem eltanult, hanem vele- 

 született tulajdonság, Homeyer, 14.). — Öröklött 

 tulajdon, Palmen, 13.). Martorelli, !.). — 

 A madarak a vonulást úgy tanulják, Weiss- 

 mann, 4.). — 



Magasnáfi ; Igen nagy, Brehm, 5.). Homeyer, 

 5.). — 25—35000 láb, Gaetke, 7.). — 



Megérkezés ; A Sarkkörben korai és kései vo- 

 nuló fajnál egy időre esik, Middendorff, 5.). — 

 Különböző helyeken más és más. Iíessler, 6.). 

 (Ez nem ellenmondás !) — A climára egyjellegű 

 vidékeken majdnem egyidejű, Homeyer, 13.). — 



Napszaka ; Kis madarak alkonyatkor, na- 

 gyok nappal, parti madarak éjjel vonulnak, 

 Homeyer, 4.). — 



Is. Kaim weder (liin-li Xalir\ingsmangel noeli 

 durch Luftströmungen erklärt werden. Iírkum 

 15. - Das AhnungBvermögen. Idem 14. 



UiiKÌeriiisse. Werden umgangen. Nauìlvnn 

 ('). — riiülierwindliche hindern. Homeyer 9. 



//(;///■ des '/Aiijes. Sehr hoch. Brehm 5., Ho- 

 meyer h. — 25,000 bis 35,000 Fuss. Gaetki-: 7. 



Iiisliiiet. Die Vögel handeln instinctiv. Gaetke 

 14. — Der Zugsinstinct hängt theils von der 

 körperlichen, theils von der traditionellen He- 

 redität ab. Palmém 14. 



Mittebneer. Der Zug bestand schon vor Ent- 

 stehung des Mittelmeeres. Wallace 3. — Das 

 Überfliegen erfolgt an gewissen Stellen. Wallace 

 4. — Das Überfliegen erfolgt an Stellen, wo 

 früher Landbrücken waren, welche das Mittel- 

 meer in mehrere Becken theilten. Weissjl\nn ti. 



Ort- und RIeldsiiiii. Die Vögel besitzen star- 

 ken Ort- und Riehtsinn. Homeyer 17. vgl. 

 Instinct. 



OyvV////c/)o/í/N7/í//c. 1st angeboren. Weissjlvnx 

 7. — Traditionell. Palmen 15. — 1st nieb infal- 

 libel. Martorelli 18. 



liìiliejiìiidde. Die Vögel befolgen eine Art 

 Einquartierungssystem. Brehm 13. - Es giebt 

 unter den Luftstrassen Piaststationen. Naumann 

 3. — Es giebt regelmässige und unregelmässige 

 Erholungsorte. Homeyer 11. — Die Zugvögel 

 halten sich während des Zuges auch an unge- 

 eigneten Orten auf. Sevtertzow 2. — Über un- 

 geeignete Orte eilen die Zugvögel rasch dahin. 

 Palmen '.). 



Rüekkeln: Erfolgt stets auf demselben Punkt. 

 Homeyer Iti. 



SaiiuiielstaliDiieii. Die -Jungen versammeln 

 sich vor dem Aufbruche. Kaiser Friedrich 7. — 

 Viele Arten sammeln sich vor den Zuge. Kaiser 

 Friedrich 7. 



Slrleh. Besteht von Höhen ins Thal. Kuser 

 Friedrich 5 und Sewertzow5. — In den Tropen 

 statt des Zuges von den Höhen ins Thal. Trist- 

 ram 5, Martorelli 1 1 . 



Tageszeiten. Kleinvögel ziehen in der Däm- 

 merung, die grossen Vögel am Tage, die Strand- 

 vögel in der Xaelit. Homeyer 4. 



Versiiiiteinl iciiil. Die Höhe und die grössere 

 Entfernung. Middendorff 3. 4. 



Vurgefüiil. Die Vögel haben eine Vorse- 

 hungskraft für Witterung. Kaiser Friedrich U.— 

 Haben ein Ahnungsvermögen für Witterung. 

 Brehm 14. — Besitzen grosse Sensibilität. Gaetke 

 1). — Hallen Vorgefühl für Wetter. Homey-er 3.—. 



