39 



0/.'//. : Táplálék és hőfok, Frigyes császár, 

 (á.i. l'Jhség és szerelem, Brehm E. A., 1.). — 

 Táplálék, Weissivl\nn, 10.). — Bő táplálék iránti 

 vágy, Pakkeu, 2.). Táplálkozás és önfenntar- 

 tás, Martokelli, 3.). Tú|ilál('kszi i/('>, ÍMf.nz- 



BIEU, 3.). ^ A lielyvált()Zl;llli:il;i- knliiivil-rov, 



Mahtouelli, 1.). — Észak IVlr n kultcs, (Irlltlé 

 vonulásnál a táplálkozás, Martorelli, iá.), 

 Trjstram, 3.) és Frigyes császár, 6.). — Meleg, 

 fény, táplálék, fajfenntartás, haza, társasélet, 

 légáramok, Homeyer, I S.). - Sem táplálék- 

 hiány, sem légáramok ki nem merítik, Brehm, 

 15.). — Sej tési képesség, Brehm, I 'ki. 



Osztdii ,- A madarak ösztönszerűleg járnak el, 

 Gaetke, 1 l-.l. - A vonulási ösztön részint a 

 testi, részint a traditionális öröklékenységtől 

 függ, Palmen, 13.). — 



i^7i('/íó //('///('/.■ .■ A madarak bizonyos beszál- 

 lásolási rendszert követnek, Brehm, 13.). — 

 A levegőbeli útirányok alatt ú, n. pihenő szál- 

 lások vannak, Naumann. 3.). — Vaunak rendes 

 és rendkívüli pihenő tanyák, Homeyer, 11.). — 

 A madarak, vonulás közben nekik meg nem 

 felelő vidékeken is tartózkodnak, Severtzow, 

 2.). — Nekik meg nem felelő vidékek felett a 

 madarak gyorsan elvonulnak, Palmen, 8.). — 



Rend (a vonulás — je); A földi madarak ren- 

 detlenül, mások ^ alakban vonulnak, melynek 

 egyik szára hosszabb. Frigyes császár, 13.). — 

 A korra s nemre különbözők elkülönítve men- 

 nek. Tavaszszal az öregek járnak elől, őszszel a 

 fiatalok, (íaetke, 1 1.). A vonulás bizonyos egy- 

 másutánban és egymást mellőzve megy végbe, 

 Palmen, IL). — Minden vonulásnál vannak 

 előőrsök, fövonulás és utórajok, Homeyer 6.). — 



Repülén ; szédületes gyors, Gaetke, fi.). — 

 Nem történik teljes erővel, Middendortf, 2.). — 



Szél ; A madarak széllel vonulnak. Frigyes 

 császár, 1 1 .) és Homeyer 2.). — Különböző 

 széllel vonulnak, Faber, 4.). — Szél ellen vo- 

 nulnak. Bkehm, 6.). — 



Tájrkozóílnn ; Velük született, Weissmann, 

 7.). — Traditionális tehetségük, Paljién, 14.). — 

 Nem csalhatatlan, Martorelli, 18.). — 



Tri : Az előző tél nagyon befolyásolja a vo- 

 nulást, Brehm, 2.). Middendorff, 1.), 7.). — 

 Enyhe tél gyorsítja a vonulást, Faber, 2.). — 



I 'Icdiudak ; Tavaszszal és őszszel nem ugyan- 

 azok, Gaetke, 3.). — Nem azonosak, Menz- 



BIBR, fi.). — 



Vezetői;; Tapasztalt véu madarak, Weiss- 



Schoiucii kein VorKi'luhl zu besitzen. Kessler 

 11. — /ur \\'etterproíJ;nose luauchbar. Brehm Ifi. 



Vorrürkei, hihì Eimiuimleni der Art. Giebt 

 es ///(■/(/. Homeyek 20. — Die Vögel unterneh- 

 men Recognoscierungszüge. Homeyer 25. 



UV//!'. Sind während des Hin- und Piückzuges 

 iiirld dieselben. Gaetke 3. — Nicht immer 

 dieselben. Menzbier G. 



Weisen des Ziu/es. Der Vogel besitzt Wande- 

 rungs- und Heimwehtrieb. Faber 1. — Der 

 Wanderungstrieb ist angeboren, nicht anerzo- 

 gen. Homeyer 1 4. — Er ist ererbt. Palmen 13. — 

 Er ist ererbt. Martorelli 1. — Die Vögel lernen 

 das Wandern. Weissmann 4. 



Wiiiil. Die Vögel ziehen ///// dem Winde. 



Kaiser Friedrich I 1 . und Homeyi:e 2. — Sie 



Î ziehen iidt oerscliiedeiieii Winden. Faber 4. — 



Sie ziehen neuen den Wind. Brehm fi. 

 5 Willier. Der vorhergehende hat grossen Ein- 

 tiuss auf den Zug. Brehm 2, Middendorff 1. 

 und 7. ~ Milder Winter beschleunigt den Zug. 

 Faber 2. 



W'illeriiiKi. Ist von EinÜuss auf den Zug. 

 Kaiser Friedrich 10, Gaetke ö. — Ist von gros- 

 sem Einfluss. KjAERBÖLLiNci 2. — Ist von we- 

 senthchem EinÜuss. Homeyer 12. — Beeinflusst 

 den Zug sehr. Kessler 4. u. 5. — Übt keinen 

 entscheidenden Einfluss aus. Martorelli 3. 



Zui/iiart. Laufend und schwimmend zieht 

 kein Vogel. Homeyer 27. — Zieht so mancher 

 Vogel. Brehm 7. — Es giebt Zug- — bezw. 

 Heer — Srassen. Brehm 12, Naumann 1, Mid- 

 dendorff 1 . und 2, Weismann 5, Palmen 3, Mar- 

 torelli 17, Menzbier 1. — .Jede Art zieht ihre 

 eigene Strasse. Sevtortzow 1 , Tristram 4, Menz- 

 bier 2. — Die Zugstrasse ist die Geschichte der 

 Verbreitung der Art. Menzbier 5. — Es giebt 

 keine Zugstrassen. Homeyer 1, Gaetke 12. — 

 Es giebt kauiti Zugstrassen. Kessler 10. 



/ugijreiize. Alte ziehen weiter nach Süden 

 als Junge. Wallace 3. — Brehm U. — Je hö- 

 her die Ai't nach Norden geht, desto tiefer zieht 

 sie nach Süden. Seebohm 2, Tristram 2, Mar- 

 torelli 15. 



/»////»//. Ist reissend schnell. Gaetke 6. — 

 Geschieht nicht mit dem Aufgebot aller Ki-aft. 

 Middendorff 2. 



Zne/Oì'dìniii!/. Die Landvögel ziehen ohne Ord- 

 nung, andere in < Ordnung ; ein Schenkel ist 

 länger. Kuser Friedrich 13. — Nach Alter und 

 Geschlecht getrennt. Im Frühjahr kommen die 

 Alten früher, im Herbst gehen die Jungen frü- 



