11 



\. Ikby Hdwiinl rin'j;lij,'yclésf v^y ('■los határ 

 képező ponton a kósöbhi átrepülést töl)l)szörösei 

 s félreismerhetlentìl igazolja. 



li api)arátiisa 

 ■;.í inélyeblicn 

 )milási viszo- 



A Központ kiegészített in ululi 

 azonban lehetővé tette, liouy m 

 bepillanthassunk a füsti fecske v 

 nj'aiba. 



Néha Emin basa *, a ki legkeservesebb viszo- 

 nyok között sem vált hűtlenné az oruithologiá- 

 hoz, egy négyéves adatsorozatot hagyott hátra, 

 mely a füsti fecske északra való elköltözéséről 

 Ladóból tehát az 



5° 2' é. sz. 



5(1° — k. h. 



Ki") m. teng. sz. m. 



alól a következő dátumokat adja: 



1880 mart. 21 

 ISSI « 28 



1882 « 2;í 



1883 .. 10 



mely a következő ornithologiai formulát adja: 



Légkor.: ISSI', mart. 10 

 Legkésőbb: 1881 c. ^8 



Ingád. : i 1) nap 



Közép : mart. l'J 

 (He(;yfoky módszere szerint : mart. 20-.ÖÍ 



A mi a ladói zóna meteorológiai elemeit illeti, 

 Hegyfoky szerint a következők veendők figye- 

 lembe : martiusban a hőfok culminai s egészen 

 + 300°C terjed, augusztusban a legkisebb : 

 egészen 25"5-ig esik, az évi közép 27'0°C. Az 

 esős időszak áprilistől — szeptemberig tart, dél- 

 nyugatra nagy erdőségek vannak, a hol az eső 

 gyakori s a hőmérsék aránylag alacsony. 



A fecske tehát itt az esős időszakban hiányzik, 

 tehát akkor, a mikor nálunk rá nézve legkedve- 

 zőbb az időjárás. Az azonban, hogy zónánk 

 melyik pontján mikor van az afiriltol — szep- 

 temberig terjedő időszakon belül ? — ez nyilt 

 kérdés marad. 



Vegyük legelsőbben is a középnap viszonyát. 

 Ladó középnapja az én összeállításom szerint 



1-. Huwanl Irl.y's Ledbarlitung an einem, auf 

 scharfer Grenze gelegeneu l'unkt, das spätere 

 Überfliegen mehrfach und deutlich ijeobachtet 

 hatte. 



Der vervollständigte Litterarische Apparat 

 der Centrale gestattete aber einen noch viel 

 tieferen Einblick in die Zugsverhältnisse der 

 Kauchschwalbe. 



Weiland Ein.^i Pascha,* der selbst unter den 

 allerschwierigsten Verhältnissen der Ornitho- 

 logie treu blieb, hinterliess uns eine aus vier 

 Jahresdaten bestehende Serie, welche den Abzug 

 der Rauchschwalbe nach Norden aus Ladó, also: 



5° 2' 0" N. B. 



5ü° 0' 0" ö. L. V. Ferro 



465 Meter ü. d. M. 



wie folgt anführt : 



ISSO März 21 



1881 (■ 28 



1882 <' 23 



1883 « 10 



woraus sich folgende ornithologisclie Formel 

 ergiebt : 



Am frühesten 1883 März 10 

 « spätesten 1881 " 28 

 Schwankung 19 Tage 

 Mittel März 19. — Nach Hegyfoky 20-5. 



Was nun die meteorologischen Elemente der 

 Zone um Ladó anbelangt so ist nach Hegyi'oky 

 das Folgende zu berücksichtigen : im März cul- 

 minirt die Temperatur bis + 30*0° C, im August 

 fällt sie am tiefsten, bis 25'2° C°, das Jahres- 

 mittel ist 27°-0° C. Die Regenzeit dauert vom 

 April bis September, im südwestlichen Theil 

 sind grosse Waldungen, wo dann der Begen 

 häutig, die Temperatur verhältnissmässig nied- 

 rig ist. 



Die liauchschwalbe fehlt also hier während 

 der Begenzeit, welche für unsere Zone eben der 

 ihr günstigste Zeitraum ist. Die Frage aber wann 

 und welcher Punkt unserer Zone innerhalb des 

 Zeitraumes zwischen April und September, ist 

 eine offene. 



Nehmen wir vorerst das \'erhältniss des 

 mittleren Tages. 



Der mittlere Tag von Lad() würde nun nach 



* Europäische Vögel 

 VI. 1892 p. 141—145. 



Europäi.sche Vügel in Ai'riks 

 189a. p. 145—151. 



U'biicher 



