10 



En a ^Fiiftv. Orn. Ivii/.jioiit liasziiiilalara a 

 föleiteké keleti liemisijhíierájának északi részéről 

 eg;^- térképet állítottam össze s rajzoltattam meg, 

 a mely az összes szerzők utvonalait és útirányait 

 egyesíti.* Magától értetik, hogy a kérdés — 

 különösen a kiindulási pontok — gondos tanul- 

 mányt igényelt, a mi azután más tanulságos 

 eredményekre is rávezetett. 



Mint már fennebl) megemlítettem, Europa 

 megszállására a füsti fecskénél !.)2 — 93 napra 

 terjedő idő mutatkozott szükségesnek, még pedig 

 úgy, hogy ha Murciát vesszük a legdélibb és 

 Luleát a legészakibb pontnak. De miután ez a 

 madárfaj Európára nézve egyike a legtypikusabb 

 vonulóknak, mert télire teljesen elhagyja azt, s 

 azonfelül a legjobban megfigyelt fajok közül 

 való, ezekre való tekintetből többszörösen alapul 

 vettem a szükséges meghatározs 



Mint ismeretes, 18y5-ben, tehát egj' évvel az 

 Aquila I. kötete, illetve az én füsti fecske dolgo- 

 zatom után, megjelent «The Ornithology of the 

 straits of Gibraltar by L. C. L. Howard L. Irby 

 London« cz. kitűnő munka, a melyben a Hiruiido 

 ni><lica, L. fejezet alatt — p. 'J'ò — rendkívül fon- 

 tos adatok találhatók. Ezeket az adatokat n Éles 

 határok és látszólagos megkésések» . . . stb. cz. 

 dolgozatomban (Aquila III. 1896. p. 1 — (V) kellő- 

 kép méltattam s a következő tanúságokat von- 

 tam le: 



1. Az addig legkorábbinak ismert febr. 2ö-iki 

 murciai dátummal szemben Gibraltáron már 

 február 13-án megjelenik a füsti fecske, a miből 

 az következik, hogy a Luleáig terjedő terület 

 lására nem 92 — 93, hanem lOÒ nap 



2. A füsti fecske február 13-iki megérkezésé- 

 vel azonban a vonulás nem zárul le, mert a 

 13-án megérkezett s Gibraltáron már le is tele- 

 pedett füsti fecskék felett még április 24-én — 

 tehát teljes 70 nappal későbben — is repülnek 

 át észak felé vonuló fajtársaik. 



3. Egy adott ponton lelkiismeretesen meg- 

 figyelt s látszólag késő dátumok tehát — mint a 

 minő pld. Brehm Alfb. chartum-cairói adata : — • 

 apr, 2. — nem mindig megfig>'elési hibák, mert : 



* Parisban ki lesz állítva l'JOO-bau. 



Icli hala- zum Gibrauchc für die V. O. Cent- 

 rale eine Karte des nördlichen Theiles der öst- 

 lichen Hemisphäre entworfen und ausführen 

 lassen, welche sämmtliche Zugsfrassen und 

 Zugrichtungen der Auetoren vereinigt.* Es 

 versteht sich von selbst, dass die Frage, beson- 

 ders der Ausgangspunkte, ein sorgfältiges Stu- 

 dium erheischte, welches dann auch andere 

 nützliche Lehren ergab. 



Wie ich Eingangs erwähnt liabe, hat sich für 

 die Besiedelung von Europa durch die Eauch- 

 schwalbe ein Zeitraxim von 92 — 93 Tagen erge- 

 ben, u. z. dann, wenn Murcia als südlichster, 

 Lulea als nördlichster Punkt angenommen wird. 

 Da nun aber dieser Vogel für Europa zu den 

 vollkommensten Zugvögeln gehört, insoferne 

 er den Welttheil für den Winter ganz verlässt, 

 überdies zu den bestbeobachteten zählt, nahm 

 ich denselben vielfach zur Grundlage der nöti- 

 gen Bestimmimgen. 



Wie bekannt, erschien im Jahre 1895, also 

 ein Jahr nach dem Ei-scheinen des I. Bandes 

 der «Aquila" resjj. meiner Arbeit über die Rauch- 

 schwalbe das ausgezeichnete Werk «The Orni- 

 thologie of the Straits of Gibraltar by L. C. L. 

 Howard L. Irbt, London h worin sich unter 

 Hirundo rustica L. — j). 93. — höchst wichtige 

 Angaben vorfanden. Ich habe diese Angaben in 

 einer Abhandlung, welche «Scharfe Grenzen 

 und scheinbare Verspätungen etc.« betitelt war 

 und in «Aquila« III. 1890. p. 1 — G. erschien, 

 gewürdigt und folgende Bestimmungen fest- 

 gestellt : 



1. Entgegen Murcia — Febr. 25. — als bis 

 dahin bekannten südlichsten Punkt erscheint 

 die Eauchschwalbe in Gibraltar schon am 

 13. Februar, woraus folgt, dass für die Besiede- 

 lung des Gebietes bis Lulea nicht 92 — 93, 

 sondern 105 Tage erforderlich sind. 



2. Mit der Ankunft der Eauchschwalbe am 

 13. Februar ist aber der Zug des Vogels /í/c/í/ 

 abgeschlossen, dadieam 13-ten angekommenen 

 in Gibraltar sesshaften Eauchschwalben selbst 

 am 24-tcn April, also volle 70 Tage später durch 

 nach Norden ziehende Artgenosseu überflogen 

 wurden. 



3. Die für einen gegebenen Punkt richtig be- 

 obachteten, scheinbar verspäteten Daten — z. B. 

 Brehm für Chartum — Cairo 2. April — sind 

 also nicht innner Beobachtrmgsfehler, weil 



W 



ril 19Ü0 in I'arÍK ausgeetellt werden. 



