arra, linpy vcliik a sorozatok liihái lirlycsl)ittcs- 

 sent'k. 



4. Az anyag közlésónt'l első helyen az év áll- 

 jon, s a fajok alphabetikus sorrendben rendez- 

 tessenek. 



5. Egy időszak átlaga az adatok összesége 

 alapján számíttassék s a legkorábbi érkezés — 

 vagy. i jellel, a legkésőbbi pedig -f- jellel vagy 

 kövér nyomással tétessék feltűnővé. Egy-egy év- 

 járat tömeges adatainál pentádok állapitandíik 

 meg, hogy a kezdet, a culminátio (tetőzés) és a 

 vég megállapítható legyen. 



6. Az országban szükség van í — G olyan 

 pontra, a hol lehetőleg sok madárfaj figyeltetik 

 meg, és ezenkívül sok olyan pontra, a hol kevés 

 de kiválóan jellemző (tyiiikus vonuló) fajok 

 figj-eltetnek ; a pontok alphabetikus sorrendi)en 

 közlendők. 



7. A hat, elől említett pontra úgy a földrajzi 

 koordinátákra vonatkozólag is nemzetközi meg- 

 egyezés szükséges. 



8. Csupán egyidejű p!ia?nologiai és meteoro- 

 lógiai adatok alkalmazandók összehasonlí- 

 tásokra. 



Azonfelül Hegyfoky arra utal, hogy a meteo- 

 rológiai napi térképek kiadása akként történjék, 

 hogy ezek az egész continensre és az atlanti 

 tengerre kiterjeszkedjenek, mert az egyes pontok 

 meteorológiai jelenségei csak akkor méltathatok 

 kellőkép. 



Végül HeiíYfokt azt mondja — igen helye- 

 sen — hogy (I mini n iiirlraniliinlii /x rsal.- ii 

 shiliszlibli <„lillnl,- inlilil li,lhil(t:n lUill. „liinl- 

 n<i,ll<i n ini., n: r;iii>,lrju ,l.ihnHu/.,il miprál- 

 niipra l,iirln,irni,hll.iis,i„ i,s.-<:r nnn allihillnl., 

 rp (ír/// a: nrij,li,u-nnli,flia is rsnt ,7/// /vV/r,/ 

 fninriir /rx: shiliszlibii <i<hilnl.n,tl. mi inhnhli,/, 

 .1 min "•- '■!I'I''I'V< "'l''l"l' írhlnl;,n:.asa s Irjl- 

 „láhh ,;i„nrlm,u, Urollhq.r,, jrllvm:.i, [nj bn- 

 lüjiniiihil.iis (rllüntrlrsr rrijir m'm hnjhdil..* 



Ennyit mond Hegïî'oky : Teljesen az ornitho- 

 logusoktól függ, hogy egy magában igen értékes 

 anyag, egy csomó statisztikai adat maradjon-e, 

 vagy pedig a tudományos okulás forrásává vál- 

 jék. S most menjünk tovább. 



d, Feh 



tig. 



ì. liei der l'ul.li.-atioii soll das Jaiir vorange- 

 stellt, die Arten alphabetisch geordnet werden. 



5. Der Durchschnitt einer Periode soll aus 

 der Gesammtheit der Daten berechnet werden 

 und soll die früheste Ankunft mit — oder J , 

 die späteste mit + oder fettem Druck bezeich- 

 net werden. Bei massenhaften Daten aus je 

 einem Jahre stelle man Pentadenwerthe fest, 

 um Anfang, Culmination und Ende genau fest- 

 stellen zu können. 



(i. Es soll im Lande 4 — tí Punkte geben, wo 

 eine möglichst grosse Anzahl von Artenbeobach- 

 tet wird, dann soll es viele Punkte geben wo 

 wenige, besonders charakteristische Arten be- 

 oiiachtet wciilfu mögen; die Punkte sind alplia- 

 iietiseb geordnet zu publicieren. 



7. Hinsichtlich der vorangestellten sechs 

 Punkte, so wie auch der geographischen Coor- 

 dinaten ist ein internationales Ül)ereinkommen 

 nötig. 



8. Nur gleichzeitige phänologische und mete- 

 orologische Daten sind zur vergleichenden Be- 

 handlung herbeizuziehen. 



Im übrigen weist Hegyfoky darauf hin, dass 

 die Herausgabe der meteorologischen Tages- 

 karten derart bewerkstelligt werden soll, dass 

 sich dieselben auf den ganzen Continent und 

 auf den Atlantischen Ocean beziehen, weil die 

 meteorologischen Erscheinungen der Punkte 

 nur dann gehörig gewürdigt werden können. 



Schliesslich - sagt Hegyfoky ganz richtig, 

 dass, so gut icic die Mcicorolonic mir ein 

 IhiKfrn shiiislisrhrr Dnlen n'<n;rhr Jir ,,/rirli- 

 :rili,,r,> Dnirn T,,,, fur r.i;, l.nrln;,r„i,lnsrh 

 ,uis;inoirsrn ii'unlni, rl>rnsu irini niirh ,lir 

 Ariplniin,ln,,ir mir ri„ ll'(/s/ r,m sliilislisrlirii 

 Ihilrn hirihrn. x,, himjr ,lir Br,iri>rililmj ilrr 

 ,llrirli:yili,ir,i iiml ilir l;iirlm,ril,iliisclir Diii- 

 slriliimj irrniiislrns ri,ii;irr hrsnmirrx rlmnil:- 

 Irrislischrr Arien nirlil iliirrlnirjulirl miril.* 



So weit Hegyfoky : Es hängt von den Orni- 

 thologen ab zu bestimmen, ob ein werthvolles 

 Materiale ein Haufen statistischer Daten, oder 

 eine Quelle wissenschaftlicher Belehrung blei- 

 ben lizw. werden soll. 



Und nun weiter! 



lat dies für Frankreicli durchge- 

 Skandinavien geschahen ähnliche 



