5 



hogy a ki'sőhli iiKlulc.li a/ clottiilc lialad.iknnk 

 nyomában járnak-e, vagy elkerülik a már le- 

 telepedetteket a más északibb vidékek felé 

 törekvő romtlók ; hogy az akadályokat meg- 

 kerülik-c vagy átrepülnek azok felett; s nem 

 kapimk feleletet még számtalan más kérdésre 

 sem. 



A vonulási jelenségnek épen ez elemei fog- 

 lalkoztatták első sorban azokat az ornithologuso- 

 kat, a kik a vonulás kérdését első sorban tár- 

 gyalták, és épen ezek az elemek azok, a melyek 

 a madárpbienologiát minden más phsenologiától 

 lényegesen megkülömböztetik, akár más hely- 

 változtatóállatosztályokról, akár pedig a helyhez 

 kötött növényekről legyen is szó. 



Az az állat, a melynek mozgása nem inter- 

 zonális hanem csupán csak egy adott körre szo- 

 rítkozik, és a növény, mely teljesen helyhez van 

 kötve, s ekként csakis egy elterjedési kört tölthet 

 be, mindkettő azon befolyások állandó és foly- 

 tontartó hatásának van alávetve a melyek a 

 tartózkodási ponton vag;^' elterjedésük körén 

 belül lépnek fel s a phaenologiai fejlődést irá- 

 nyítják. 



Nem igy a vonuló madár, melynek helyvál- 

 toztatásai interzouálisak, a mely tehát cíjji Iiízd- 

 ni/os idörr mind azon hatások alól elvonhatja 

 magát — a melyek az elhagyott terület phœno- 

 logiai jelenségeire állandóan s átalakitólag hat- 

 nak, s e helyett olyan területeket kereshet fel, 

 a hol ugyanazon időben egészen más phaenolo- 

 giai factorok működnek. 



Épen ez a mélységes külömbség osztja el fel- 

 adatunkat két részre, u. m. : 



[.jihariioh)íii(ti-i-a, SLmely összehasonlító ala- 

 pon a vonulásnak és a meteorológiai feltételek- 

 nek jelenségeit egy adott ponton vagy területen 

 vizsgálja, bírálja s kezeli ; 



i. iiiiiirdliós-víi, a mely arra törekszik, hogy 

 közvetve vagy közvetlenül a vonulás módjára és 

 lefolyására vessen világot. 



Ekét irányzatnak minden bizonynyal fennálló 

 kölcsönös egymásrahatását csakis e két ágazat 

 beható induetiv kezelése mellett állapíthatjuk és 

 világíthatjuk meg. 



Semmi kétség, hogy észszerűen Ijerendezett, 

 tartósan és megbízhatóan működő megfigyelő 

 hálózatok utján a feladatnak tulaj donképeni 

 pha-nologiai része idővel helyileg úgy mint 

 interzonálisan tudásunk számára meg lesz hó- 

 dítható, s egyelőre csak azokkal az indokolt fel- 



fi-ülier aufgebrochenen und schon sesshaften 

 durch später aufbrechende, für andere Punkte 

 bestimmte Zügler ; ob Ablenkung oder Überflie- 

 gen der Hindernisse und noch hundert andere 

 Fragen. 



Eben cUese Elemente des Zugphäuomens sind 

 es, welche jene Ornithologen in erster Reihe 

 beschäftigten, die sich mit dem Zuge speciell 

 befassten ; und diese Elemente sind es, welche 

 die Aviphänologie von jeder anderen speciellen 

 Phänologie wesentlich unterscheiden, gleich- 

 viel, ob es sich eben nur um ortsverändernde 

 Thiere oder festgewurzelte Pflanzen handelt. 



Das Thier, dessen Ortsveränderungen nicht 

 interzonal sondern auf einen gewissen Umkreis 

 beschränkt sind, die Pflanze, welche individuell 

 festgewurzelt und an den Punkt gebunden nur 

 einen Verbreitungsbezirk gewinnen kann, beide 

 sind der constanten und continuirlichen Ein- 

 wirkung jener Einflüsse unterworfen, welche 

 sich auf dem Standorte oder dem Verbreitungs- 

 bezirke entwickeln, bzw. denselben treffen und 

 den phänologischen Gang gestalten. 



Nicht so der Zugvogel, dessen Ortsverände- 

 rung interzonal ist, welcher sich somit für eine 

 gewisse Zeit jenen Einflüssen fittzicltl, welche 

 auf die phänologischen Erscheinungen des ver- 

 lassenen Punktes continuirlich und gestaltend 

 einwirken und sich auf Punkte begiebt, wo zu 

 derselben Zeit wesentlich andere phänologische 

 Elemente thätig sind. 



Eben dieser cardinale Unterschied ist es, wel- 

 cher die Aufgabe in zwei Theile scheidet u. zw. 

 in den 



V.piiänoloijiüclieii, welcher die Erscheinungen 

 des Zuges und der meteorologischen Bedingun- 

 gen auf gegebenen Punkten oder Localitäten 

 feststellt, auf den Werth prüft und vergleichend 

 behandelt; 



2. miçjvatorhciieit, welcher die Art und den 

 Verlauf des Zuges unmittelbar oder mittelbar 

 zu erfassen und klarzulegen bestrebt ist. 



Die gewiss vorhandene Wechselwirkung beider 

 kann nur aus der intensiven inductiven Behand- 

 lung dieser beiden Zweige ersichtlich gemacht 

 und gehörig klargelegt werden. 



Es unterliegt nun keinem Zweifel, dass durch 

 rationell angelegte, dauernd und verlässlich 

 wirkende Beobachtungsnetze, der eigentliche 

 phänologische Theil der Aufgabe mit der Zeit 

 auch interzonal in das feinste Detail beherrscht 

 werden kann, und will ich nun vor allem die 



