letek úgy fekvés, mint hejívrajzi :il;iknliis tekin- 

 tetében kellőkéi) el is ütnek eg;\mástól. 

 A dolog veleje tehát a következő : 



1. Minél északibi) egy pont vagy terület, 

 annál későbbi a vonuló madarak megérkezése ; 



2. Minél magasabb a tengerszin feletti ma- 

 gasság, annál későbbi a megérkezés. 



3. Minél délibb | a fekvés, annál ko- 



4. Minél alacsonyabb | rabbi az érkezés. 

 Ezekhez sorakozik még az a tétel, a melyet 



mi szintén Hegyfokt beható kutatásainak * kö- 

 szönhetünk, s mely az egyes fajok érkezésénél 

 mutatkozó külömbözetre vonatkozik, s így 

 hangzik : 



Ilii'"" 



l'un .i: rrh-rsi ris:n 

 iilhír inuill.O'ló homrr^rl: /x :i lr,i„n,iiii,hl, 

 iiiiliidozihohtl ,1 irißinitlihiiH inriirrLr:,,! s:n- 

 hvtt voiinló wariárfujoknái mutnfja. 



Ez utóbbi viszony még két egymástól nagj'on 

 távol fekvő ponton is, u. m. : Gin/mrít-en (Ma- 

 g.yarország 48° 22' 46' é. sz.) és Dorpat-híin 

 (Livland, 58°23' é. sz.) állandónak bizonyult. 



Az összes töblii helyi és területi vizs;^ 

 ból a fennt emiitett négy pontba foglalt tanúság 

 domborodott ki, s a viszony ugyanaz maradt, 

 akár adatsorozatokból kivont középszámok, akár 

 pedig a legkorábbi vagy a legkésőbbi adatok 

 alapján ejtetett is meg a kutatás. 



Világos tehát, hogy egy észszei-űen kifejlesztett 

 s nagyobb területre vonatkozó megfigyelési 

 hálózat, mely idővel sorozatokat szolgáltat, a vo- 

 nulás tulajdonképeni phsenologiai részét igen 

 lényegesen megvilágíthatnia, s hogy az adatsoro- 

 zatokból kivont középszámok, később, graphikus 

 kutatási módszer alkalmazása mellett, helyette- 

 síthetik magukat az adatsorozatokat, tehát meg- 

 könnyítik a munkát. De az is bizonyos, hogy ez 

 az eljárás a vonulás módjára és befolyására, a 

 mozgási tünetekre s mind arra, a mi ezekre 

 vonatkozik — az egész területre kiterjesztett, 

 egy szóval interzonális megfigyelés nélkül — 

 pontos feleletet nem adhat. 



Ezen módszer mellett nem kapunk feleletet 

 sem a vonulás végpontjaii-ól; sem annak irá- 

 nyáról ; sem arra a kérdésre, hogj' egy tömegben 

 vagy részletenkint történik-e az indulás ; hogy 

 utvonalakról vagy front vonulásról lehet-e szó ; 



aneli ihrer Lage und Besehatïenbeit nac-li unter- 

 einander gut differenziert sind. 



Das Facit gestaltet sich sonac-li wie folgt : 



1. Je nördlicher der Punkt oder das Territo- 

 rium, desto später die Zugserscheinung ; 



2. Je höher die Lage des Punktes, desto spä- 

 ter die Zugserscheinung; 



3. Je südlicher I der Punkt desto früiier die 



4. Je tiefer | Ankunft. 



Hiezu kommt der 8atz, welchen wir el>enfal]s 

 der präcisen Behandlung des Stoffes durch 

 J. Hegtfoky verdanken und welcher sich auf 

 die Differenz der Ankunftszeiten gewisser Arten 

 bezieht.* 



Dieser Satz lautet wie folgt: 



SniiHilil ,hi.'< A,illlnfh-VrrlHHI,us.. „Is ,nirh 



,11. 



Dilfr 





y.nii- 



,lir Trnip,-r,ih,r iiri.<, 

 bri ,h'ii ,ini friilir.'<h 

 i'öf/elii auf. 



Dieses Yerhältniss erwies sich auch auf zwei 

 von einander sehr entfernten Punkten, wie 

 Ghymes in Ungarn — -48° 22' 40'" und 

 Dorpat in Livland ös^ 23' X. R. 

 als constant. 



In allen anderen localen und territorialen 

 Bestimmungen spiegelten sich che oben ange- 

 führten 4 Punkte ab und blieb das Yerhältniss 

 dasselbe, gleichviel, ob das aus Beobachtungs- 

 reihen gezogene Mittel oder der annehmbar 

 früheste oder späteste Tag zum Vergleich her- 

 beigezogen wurde. 



Es ist nun klar, dass ein territorial rationell 

 entwickeltes Beobachtungsnetz, welches mit der 

 Zeit Serien liefert, auf den eigentlichen phäno- 

 t logischen Theil des Zuges ein sehr bedeutendes 

 I Licht zu verbreiten im Stande ist und dass die 

 1 aus den Serien gezogenen Mittel mit der Zeit 

 I geeignet werden beim graphischen Calcul die 

 Serien zu substituiren, die Arbeit also zu er- 

 leichtern ; aber ebenso klar ist es, dass dieses 

 Verfahren auf die Art und den Verlauf der 

 Migration, auf die Bewegungserscheinung und 

 alles das, was sich hieran knüpft, ohne inter- 

 zonale Beobachtung keine präcise Antwort geben 

 kann. 



Wir erhalten keine Auskunft über die End- 

 punkte des Zuges, über Eichtung desselbeu, 

 über die Frage ob Massen- oder successiver 

 Aufbruch, ob Strassen- oder Front-Bewegiuig. 

 ob Zuwarten der Zügler, oder Ì'l)ertiiegen der 



«.\(juila» IV. pag. -H). 



«Aqui 



IV. 



p. .Li' 



