3 



sara — Murciától — Lnleaig - 02 - 9:í napra 

 van szüksége, s hogy tehát itt olyan előuyomu- 

 lásról van szó, mely a repülés sebességétől tel- 

 jesen független, s a mely egyenes összefüggésben 

 van az északi szélességi fekvésekkel, a mit vilá- 

 gosan ekként fejezhetünk ki : minél északibb 

 fekvésű valamely hely s minél magasabban fek- 

 szik a tenger sziiu' folíitt, annál későbbi az ér- 

 kezés. 



A főconclusió pedig itt is az volt, hogy a fő- 

 feladat továbbra is reális alapon nyugvó, idő és 

 hely tekintetében pontos adatok gAŰjtése marad, 

 mert a rendelkezésre álló anyag még korántsem 

 elegendő. 



Még inkálil) kidomborította ezt az eredményt 

 a füsti fecskére vonatkozólag igen kedves bará- 

 tunk s a Központ tiszt, tagja, ftő. Hegyfokt 

 K\BOs, meterologus, abban az értekezésében, a 

 melyben a fecskevonulást s az egyidejű lég- 

 hőmérsékletet theoritikus alapon állapítja meg.* 



Azon körülmény ujabb megerősítésén kívül, 

 hogy minél északibb egy pont, annál későbbi a 

 megérkezés, kitűnt itt is a tengerszini magassá- 

 goknak és az északi szélességeknek congruens 

 magatartása, továbbá hogy a füstifecske észak 

 felé az isothermával halad, tehát hogy e madár- 

 nál is előnyomulásról lehet szó, mely független 

 a repülési képességtől, ellenben szerves össze- 

 köttetésben van a me-teorologiai jelenségekkel. 

 A mit — ha ez ugyan lehetséges — még inkább 

 megerősít az a körülmény, hog>- az évek külön- 

 bözősége szerint az isothei-mák menete is változó, 

 vagyis ingadozásokat tűntet fel, akár csak a vo- 

 nulás jelensége maga. 



Tennészetes már most, hogy logikusan ebből 

 csak az következtethető, hogj' a vonulás jelen- 

 ségei is territoriális jelleget öltenek, a mely 

 azonban akár vonulási-ól, akár isothermáról, 

 illetve azok lefolyásáról legj'en szó — ingado- 

 zásoknak van alávetve, de formuláik szerint 

 összehasonlítva (akár ornithologiai, akár me- 

 teorologiai formulát alkalmazunk) az eg;^'es 

 területek külömböznek a többitől, feltéve termé- 

 szetesen, hogy az egymáshoz viszonyított terü- 



* nAqiiila» II. pag. 1 1 1 stb. — Axgot ugyanezt 

 Francziaorszúgra vonatkoztatva már előbb végrehaj- 

 totta, (le miután mi az erre vonatkozó munkákat csak 

 később kaptuk meg, Hegyfokt egészen önállóan dol- 

 gozott. Lásd Angot : Resumé des études sur la marche 

 des phénomènes de végétation et la migration des 

 oiseaux pendant les X années 1881 — 90. Megjelent 

 1894.-ben. 



Murcia und Luleâ 92-93 Tage bedarf und dass 

 es sich hier um ein Vorrücken handelt, welches 

 von der Schnelligkeit des Schwalbenfiuges un- 

 abhängig in einem gewissen Verhältnisse zur 

 n. B. steht, welches so ausgedrückt werden kann : 

 Je iiördliclier flcr Puithi, je liöiicr die Laijc, 

 drslo später die Aidaiiifl. 



Die Hauptconclusion lautet auch hier ganz 

 confonn jener der Auctoreu, dass es nämlich 

 auch femer die Hauptaufgabe sein wird auf 

 realer Grundlage fussende, nach Zeit und Ort 

 genau bestimmte Daten zu sammeln, weil das 

 vorhandene Materiale ungenügend ist. 



Bedeutend vertieft wurde dieses Resultat hin- 

 sichtlich der Rauchschwalbe durch die Bestim- 

 mungen unseres verehrten Ehrenmitgliedes, des 

 Meteorologen J. Hegyfoky in seiner Abhand- 

 lung, welche den Zug der Rauchschwalbe und 

 die gleichzeitige Lufttemperatur theoretisch be- 

 stimmte.* 



Ausser der Feststellung des Umstandes : je 

 nördlicher der Punkt, desto später die Ankunft, 

 ergab sich auch hier die Congruenz der Höhe 

 mit der Breite und wurde theoretisch erbracht, 

 dass der Zug der Rauchschwalbe nordwärts iso- 

 thei-mal fortschreitet, also auch hier ein Vor- 

 rücken stattfindet, welches von der ï'iugbewe- 

 gung des Vogels unabhängig ist, dagegen den 

 organischen Zusammenhang des Zugsphäno- 

 mens mit den meteorologischen, eigentlich 

 phänologischen Ei-scheinungen beweist, was, 

 wenn möglich, noch mehr durch den Umstand 

 erhärtet wird, dass auch der Gang der Isother- 

 men in verschiedenen Jahren nicht der gleiche, 

 daher Schwankungen zeigt und dies auch l)eim 

 Zugsphänomen der Fall ist. 



Es folgt nun hiei-aus ebenso natürlich als 

 logisch, dass die Erscheinungen des Zuges auch 

 einen territorialen Character annehmen, welcher 

 jedoch, so gut wie der Gang der Isothermen und 

 des Zuges überhaupt, Schwankungen untei-wor- 

 fen ist, sich aber in der meteorologisch oder 

 ornithologisch gezogenen Formel von den For- 

 meln der übrigen Territorien unterscheidet, 

 vorausgesetzt natürlich, dass diese Territorien 



* «Aquila» II. pag. lll.u. tt'. Angot hat dies schon 

 früher in Bezug auf Frankreich durchgeführt, da wir 

 jedoch die betreffenden Arbeiten erst später erhielten, 

 arbeitete Hegyfoky ganz unabhängig. Vgl. Angot: 

 «Resumé des études sur la marche des phénomènes 

 de végétation et la migration des oiseaux pendant 

 les années 1881—90. Erschien i. .1. 1894. 



I* 



