Ívesen reá mutatott, a még feldolgozásra váró 

 adatok uagy tömegére, s a jelenségnek a me- 

 teorológiai elemekkel való szoros kapcsolatái-a. 



Azok a kedvező körülmények a melyeknek a 

 Magyar Ornithologiai Központ létrejöttét kö- 

 szöni, megengedték azt is, hogy az intézet czél- 

 ját és irányát szabadon szabhassam meg. Első 

 sorba tehát a vonulás jelenségének lehető fel- 

 derítését tűztem ki. 



Figyelembe véve a fennebb említett forrás- 

 munkák tárgyilagos méltatásából elért eredmé- 

 nyeket, majd a kongresszus alkalmából felállított 

 kombinált megügyelő hálózat tanúságait ; a 

 Magyarországra vonatkozó összes addig ismert 

 vonulási adatok feldolgozását, továbbá azt az 

 adathalmazt, melyet később a BLAsros-ok könyv- 

 tárában Írtam össze — mindezeket szemelőtt 

 tartva első sorban is a methodust állapítottam 

 meg s azonnal kísérletet is tettem egy jól ismert 

 és legkönnyebben megfigyelhető madárfaj feldol- 

 gozásával, még pedig az összes addig az időig 

 rendelkezésemre álló adatok alapján. 



En-e a czélra választásom a füstifecskére — 

 Hii-undo nistica, L. — esett, melynek feldolgo- 

 zásával a Magy. Orn. Központ folyóiratának, 

 az Aquilának I-sö kötetét I8ü4-ben mefíuyi- 

 tottam. 



Magától értetik, hogy dolgozatom a rávonat- 

 kozó adatanyagot ki nem meríthette, mert a 

 több mint 100 év óta jegyzett vonulási adatok 

 egy egész tömeg különféle munkában láttak 

 napvilágot, melyeknek nagv része csak kevéssé 

 ismeretes, s a mellett csak nehezen, vagy egy- 

 általában nem hozzáférhető. 



E nehézségek daczára is lehetséges volt, hogy 

 a feeskevonulás lefolyásának képét dátumos 

 adatok alapján adhattam Knysnától — 32° d. 

 sz. — egészen Nyugat-Finnországig — 70° é. 

 sz. — sőt hogy ezenfelül bizonyos tanúságot is 

 levonhassak. 



Europa legkorábbi érkezési dátumául Mur- 

 ciA-ét (38° é. sz.) vettem: febr. 25-ikét, s leg- 

 későbbi datimi gyanánt azon adatsorozatnak 

 középszámát, melyet a tudomány Noedlinder- 

 nek köszön, mely Lnlea-ra (65°35' é. sz.) vonat- 

 kozva május 26 — 27-iki dátumot ád.* 



A tanulság tehát az volt, hogy a füstifecské- 

 uek a költöhel^-ül szolgáló terület megszállá- 



vorhandene Masse von Daten hin. welche doch 



j wohl der Bearbeitung harrte ; auch verwies er 

 ganz richtig auf den Zusammenhang mit der 



I Meteorologie. 



j Günstige Umstände Hessen die «Ungarische 

 Oi'nithologisehe Centrale» entstehen und Hessen 

 mit hinsichtlich der Bestimmung der Ziele der- 



! selben vollkommen freie Hand : ich stellte also 

 die möglichste Klärung des Zugsphanomens in 

 die erste Eeihe. 



Mit Rücksicht auf das Ergebniss der objecti- 

 ven Würdigung der mir zugänglichen Quellen, 

 dann der gelegentlich des Congresses veranstal- 

 teten combinativen Beobachtung des Zuges ; der 

 Bearbeitung des gesammten, auf T'ngarn bezüg- 



j Heben geschichtlichen Datenmateriales und je- 

 ner Datenmasse, welche ich später in Braun- 

 schweig in der Bibliothek Blasius excei-piert 

 hatte, stellte ich die Methode fest und machte 

 sofort den "\'ersuch eine der bestbekannten und 



j leicht beobachtbaren Ai-ten auf Grundlage aller 



! mir damals zur Verfügung stehenden, zeitlich 



! und räumlich genau bestimmten Daten zu be- 



j arbeiten. 



i Ich wählte die Bauchschwalbe — Hirundo rus- 

 tica L. - mit deren Bearbeitung ich dann die 

 Zeitschrift der U. 0. Centrale «Aquila« Bd. I. 

 1894 eröffnete. 



Es versteht sieh wohl von selbst, dass das 

 Datenmateriale nicht erschöpfend sein konnte, 

 weil es ja, seit mehr als einem Jahrhunderte 

 entstanden, in einer Unzahl von Schriften zer- 

 streut ist, deren grosser Theil wenig bekannt 

 und schwer oder gar nicht zugänglich war. 



Trotz dieser Schwierigkeit war ich doch im 

 Stande ein Bild der Gestaltung des Zuges dieses 

 Vogels auf Gi-und datierter Angaben von Knysna 

 — 32° S. B. — bis West-Finnland — 70° N. B.— 

 zu geben und gewisse Schlüsse zu ziehen. 



Für Europa nahm ich als frühestes Ankunfts- 

 datum jenes von Murcia 



25. Februar, 38° n. B. : 

 als spätestes das feststehende mittlere Datum 

 jener Beobachtungsreihe, welche die Wissen- 

 schaft Nordlinder verdankt und welches sich 

 auf Lutea bezieht : 



26—27 Mai, 65° 35' n. B.* 

 Das Resultat war also, dass die Eauchscbwalbe 

 zur Besiedelung ihres Brutgebietes zwischen 



