Az átlagos eltérés napokban. — Die mittlere Abweichung in Tagen. 



A fiisli fecske 



I Suint-BriciK- 

 I Caen 

 Paris 

 1 Nancy 



I Nantes 

 Tours 

 Nevers 

 Besançon 



(La Rochelle 

 Limoges 

 , Clermont-Ferrand 



Lyon 

 I Annecy 



I Mont-de-Marsan 

 I Touluse 

 I Avignon 



I Nice 



Az L csoport a legészakibb, a 4-ik a legdélibb. 

 Minden csoportban az állomások nyugatról ke- 

 let felé sorakoznak. Az átlagos eltérés vidéken- 

 kint nem mutat fel különös sajátságokat, mind- 

 össze annyit látunk, hogy az Oczeán és a La 

 Manche körül talán kevéssel nagyobb, mint az 

 ország belsejében. 



Angot megjegyzi, hogy a madarak imént be- 

 mutatott jelenségeinél, valamint a cserebogár 

 megjelenésénél sokkal csekélyebb az átlagos el- 

 térés, mint a növények fejlődésénél. 



Mi úgy találtuk, hogy nálunk, Gbj'meseu, az 

 átlagos eltérés 22 év adataiból 3-5 napot tesz a 

 füsti fecskénél, s hogy e mennyiség más fajok- 

 nál annál nagj^obb, minél korábbi időre esik 

 megérkezések (Aquila TV. 4— .5. 1.). Azt is ta- 

 pasztaltuk, hogj" e törvény a növények fejlődé- 

 sénél is érs'énynyel bir (v. ö. Herman 0. czik- 

 két jelen füzetbenl. 



Azon vonatkozásoknak kiderítése végett, me- 

 lyek a hőmérséklet és az avifänologiai jelensé- 

 gek között fennállhatnak, 5 napos időközök hő- 

 fokát szauututta ki An(íot olvformán, hogv az 



Die Gruppe 1. ist die nördlichste, die 4. die 

 südlichste. Die Beobachtungspunkte folgen der 

 westöstlichen Richtung. Die mittlere Abwei- 

 chung weist für die einzelnen Gegenden keine 

 besonderen Eigenthümlichkeiten auf. Wir sehen 

 im Ganzen nur so viel, dass sie den Ocean und 

 den Canal uLa Manche» entlang ein wenig 

 grösser ist, als in der Mitte des Landes. 



Angot weist darauf hin, die mittlere Ab- 

 weichung sei sowohl bei den früher angeführten 

 Phänomenen der Vögel, wie auch bei der Er- 

 scheinung des Maikäfers eine viel geringere, 

 als man dies bei der Pflazenentwickelung findet. 



Laut unserer Rechnung macht die mittlere 

 Abweichung bei uns in Bezug der Ankunft der 

 Rauchschwalbe laut Daten von 22 .Jahren zu 

 Ghymes 3*5 Tage aus, und diese Grösse ist 

 bei anderen Arten eine umso erheblichere, je 

 finiher sie eben ankommen (Aquila IV, pag. 

 4—5). Auch konnten wir Erfahrung machen, 

 dass dieses Gesetz auch in der Pflanzenphäno- 

 logie seine Bedeutung und Giltigkeit habe 

 (cfr. mit d. Artikel v. 0. Herman, pg. 1 — 41 

 im jetzigen Aquilahefte). 



Um die zwischen der Temjjeratur und den 

 Erscheinungen der Aviphänologie wahrschein- 

 lich bestehenden Verhältnisse zu ermitteln, be- 

 rechnete Angot den Wärmegrad der Zeiträume 

 7' 



