56 



kiszámítani, ámde csak k('t óvi adatokbi')!, 

 melyeket azonban r2l7 állomáson jef^yoztck. 

 Mi azon eredményre jutottunk, hogy 100 — 100 

 méternek 3-03 napnyi késés felel meg a meg- 

 érkezésénél, az elköltözésnél azonban 0*70 

 napnyi a sietés, ha 1050 méterig fölemelkedünk. 

 (Aquila II. 131 és 148.1.) 



Angot a tenger szinére átszámított adatokat 

 t — á napnyi időközök szerint izochron, egy- 

 idejű, vonalakkal köti össze s így ha csak egy 

 pillantást vetünk is három térképére, az egész 

 jelenség lefolyása legott tisztán áll szemünk 

 előtt. 



A fecske megérkezése éj) úg}% mint az első 

 kakukszó délkeletről északnyugat felé tart- 

 A közép-francziaországi hegyek késleltetöleg 

 hatnak, ép ügy a délen meredező Pyrenéek és 

 Alpesek nemcsak a madárvonulásra, hanem a 

 növényélet mozzanataira is, melyek izochron 

 vonalai általában véve hasonlítanak az aviphíe- 

 nologiaiakhoz. 



A fecske elköltözése északkeletről délnyugat 

 felé tart; az ország belsejében levő hegyek, 

 valamint a Pyrenéek és Alpesek siettetöleg mű- 

 ködnek a jelenség kifejlődésénél. 



Ismertetésemet avval fejezem be, vajha sike- 

 rülne az ornithológusoknak is, mint más szak- 

 tudósoknak sikerült, az aviiihípuologiai meg- 

 figyelést nemzetközileg szabályozni, még pedig 

 mielőbb ! 



lingszuge der nauclisclnvallír zu bcivrlmcn 

 trachteten, aber nur ans Daten von 2 Jalircn, 

 welche jedoch auf 217 Stationen notiert worden 

 sind. Wir kamen zu dem Resultate, dass wenn 

 wir bis 1050 m. Höhe aufsteigen, die Höhen- 

 unterschiede von je 100 m. im Frühlingszuge 

 eine Verspätung von 3'03 Tagen, im Herbst- 

 zuge ein Zuvorkommen \iiii 0"70 Tagen zur 

 Folge haben würden. 



Anöot verbindet die auf den Meeresspiegel 

 redu eierten Daten nach Zeiträumen von je 2 

 Tagen mit izochronen, gleichzeitigen Linien ; 

 demnach braucht man, um den Prozess des 

 ganzen Phänomens klar zu sehen, nur auf die 

 Karte hinzublicken. 



Sowohl die Ankunft der Piauchsehwallx', wie 

 auch der erste Kukuksruf folgen einer südost- 

 nordwestlichen Eichtung. Die Gebirge im Inne- 

 ren des Landes bringen Verspätungen mit sich, 

 sowohl die im Süden emporragenden Pyrenäen, 

 wie auch die Alpen und zwar nicht nur bei dem 

 Vogelzuge, sondern auch bei den verschiedenen 

 Phasen der Pflanzenentwickelung, deren Iso- 

 chronen im grossen Ganzen denen der Avi- 

 phänologie gleich sind. 



Der Wi'i^zu^- dfr liaurlisrliwiilbe erfolgt in 

 nordost-Miilwcstlicbci' l;irbluii,u : ilie im Inneren 

 des Landes belindliebeu (ieliirge, wie auch 

 die Pyrenäen und Alpen verursachen einen 

 rascheren Verlauf des Phänomens. 



Ich schliesse meine Abhandlung mit dem 

 Wunsche, möge es auch den Ornithologen ge- 

 lingen — wie es den Gelehrten anderer Fächer 

 gelungen ist, die aviphänologischen Beobach- 

 tungen auf internationaler Grundlage, und zwar 

 so rasch als möglich zu regeln. 



