nak. ig)' pl. Dr. I. Körig* a vai-jak, Dr. Schlkh ** 

 a vadgalambok begytartalmát vizsgálta meg. 



Hazánkban a madarak hasznos vagj' káros 

 voltának begj'tartalom-elemzések alajíján való 

 elbírálása onnan veszi eredetét, hogy a föld- 

 mívelésügyi m. kir. minister megbízta Cheunel 

 István ornithologust «Magyarország madarai 

 különös tekintettel hasznos és káros voltukra» 

 czímü nagyobb munka megírásával. Chernél 

 István egj'idejüleg nagyszámú madárbegy-tar- 

 talmat is gyűjtött össze s azokat a «Magj'ar 

 Ornithologiai Központ» -nak ajándékozta. Her- 

 man Ottó a nevezett intézet igazgatója a becses 

 anyagot a «Budapesti m. kir. ÁUami Vetőmag- 

 vizsgáló Állomás»-hoz tette át. így jutottam 

 azon szerencsés helyzetbe, hogy mint a Mag- 

 vizsgáló Állomás assistense, megkezdhettem ha- 

 zánkhan a madarak táplálkozási viszonyainak 

 pontos begytartalom-elemzések alapján való 

 tanulmányozását. 



Az elemzések végrehajtásának mikéntjére 

 példa nem állván előttem, magamnak kellett a 

 vizsgálati módszert megállapítanom s eközben 

 arra törekedtem, hogy a rendkívül nehéz vizs- 

 gálati anyag titkait annyira feltárjam, a meny- 

 nyire azt az e ezélra alkalmazott tudományos 

 eszközök: nagyítóüveg és mikroskop lehetővé 

 teszik. ; 



A táplálékok felismerésénél iparkodtam el- i 

 menni a lehetőség határáig, így a mag\akat és i 

 terméseket sikerült is legnagyobb részben a ! 

 fajig meghatározni, a hol ez még sem volt lehet- 

 séges legalább a nemet vagy a családot állapí- 

 tottam meg. 



A madai-ak ezeken kívül - bár jóval kisebb 

 mennyiségben — egyéb növényrészeket is meg- 

 esznek. Nevezetesen lecsipkedik a bimbókat, 

 rügyeket, virágokat, leveleket, szárakat, kérge- 

 ket, kiássák a gyökereket és gyökérgumókat. Ez 

 utóbbiaknál a legtöbb esetben csak azt lehet 

 meghatározni, hogy milyen szerv, azt azonban, 

 hogy melyik növényfajról származik, csak rit- 

 kább esetekben lehetett megállapítani. 



A magvak és termések anatómiai viszonyai 

 lényegesen változatosabbak és bonyolultabbak, 

 mint egyéb növényi szerveké. Ez az oka annak, 



* Untersuchungen über die Wiuternalirung der 

 Krähen, 1S97. 



*' Nutzen und Schaden der Feldtauben, 189Ü. 



Arten. So haben z. Ji. Dr. J. Iíiírk;* den Kiopf- 

 inhalt von Krähen, Dr. Schlku** jenen von 

 Tauben untersucht. 



Die Beurteilung der (ikonouiisclien Bedeu- 

 tung der Vögel auf Grumi ibrer Kropf- und 

 Mageninhalte verdankt man in l'nsarn dem 

 kön. img. Ackerbauministerium, welches Herrn 

 Steph.\n von Cheknel mit der Verfassung des 

 Werkes: «Die Vögel Ungarns mit besonderer 

 Rücksicht auf ihre Nützlichkeit und Schädlich- 

 keit» betraut hat. Herr v. Cheenel sammelte zu 

 diesem Behufe zahlreiche Magen- und Kropf- 

 inhalte, welche er der Ungarischen Ornitholo- 

 gischen Centrale überliess. Das wertvoLLe Ma- 

 teriale wurde sodann von Herrn Otto Herjl\n, 

 Chef der genannten Anstalt, behufs Unter- 

 suchung der königlichen Samenkontrolls-Anstalt 

 in Budapest übergeben. So wurde mir das Glück 

 zu Teil, das Studium der Verhältnisse der 

 Vogelnahrung auf Grund genauer Mageninhalte 

 in Ungarn beginnen zu können. 



Da sich mit Bezug auf die Art und Weise der 

 Analyse überhaupt noch keine Beispiele und 

 Muster vorgefunden haben, musste ich selbst 

 die Untersuchungsmethode feststellen, wobei 

 ich hauptsächlich bestrebt war, die Geheimnisse 

 des unsäglich schweren Stoffes, soweit es mir 

 die hiezu verwendeten wissenschaftliehen In- 

 strumente : Loupe und ^likroskop ermöghchen, 

 aufzuklären. 



Bei Bestimmung der Nahrung trachtete ich 

 bis an die Grenze der Möglichkeit zu gehen ; so 

 gelang es mir auch Körner und Früchte grössten- 

 teils bis auf die Art zu bestimmen ; wo dies 

 jedoch unmöglich war, habe ich wenigstens das 

 Genus oder die Familie angegeben. 



Ausser diesen werden von den Vögeln, — 

 wenn auch in bedeutend geringerem Masse, 

 auch andere Pflanzenteile gefressen. Vorzugs- 

 weise werden Fruchtaugen, Knospen, Blumen, 

 Blätter, Stengel und Eindenteile abgekniffen, 

 Wurzeln imd Knollen ausgescharrt etc. Bei 

 diesen lässt sich in den meisten FäUen nur das 

 Organ bestimmen, viel seltener die Art, von 

 welcher sie herrühren. Die Structui- von Kör- 

 nern und Früchten ist wesentlich verschiedener, 

 mannigfaltiger und complicierter, als die der 

 anderen Organe der Pflanzen. Daraus folgt, 



* Untersuchungen über die Winternahrung der 

 Krähen. 1897. 



** Nutzen und Seliaden der Fckltaubcn. 1S9(). 



