189 



XLVII«. — Mart. 12. — (in) Kálló-Semjén. 

 « — Febr. ifj. — « Eör. Első. (Srfte. 



„ _ „ 26. — « Eör. Sok -^K. — 



Syieíe. —>0. 

 « Mart. ."■), 1:í, IS. ]!l. (( Eör. Igen erős 



vonulás. Iránya 



->K. és ->ÉK. 



©cíjr ftarter ^i\a,. 



3ii9ricl)tiiiu^ — >0. 



iiiib ->N0. 

 « « 29. — « Eör. Utolsók. — 



— >K. íiie lelten. 



->0. 

 « — ,. 1.-,-lG. « Sárköz-üjlak. — 



->É. (N.) 

 « — « 1 !). — (( Nagy-Bánya. 



XLVm. — « 17. — <( Miskolcz. 

 « — Febr. 27. — « Sárospatak. 



« — « 27. — « Leányvár. 



(I — Mart. 1 S. — II Kabola-Polyána. 



ÉK. — vNO. 

 XLYIIIa. — 11 S. — 11 Holies. 



— II 18.— II Oszáda. -->É. (N.) 



- II 14. — II Jánok. 



II — Febr. 24. — « Mocsár. 



« — Mart. 18. — » Ungvár. 



(I — II 20—21. II Ungvár. Tömege- 



sen. 3)îaîîeiii)Cift- 

 XLIX. — (I 29. — (I Liptó-üjvár. 

 ÉK. -vNO. 



L. (F.) -- Febr. 2. — (in) Keszthely. — 

 (XLYI«.i 



Lk. (Sp.) — Mart. 29. — i< Liptó-üjvár. — 

 (XLIX.) 



J. (Sch.) — 56 nap (S^age). 



K. (M.) — Mart. 1—2. 



Mindjárt itt akarom felemlíteni, hogy sok 

 adatot, mely csak «vadlúd» név alatt éi-kezett 

 be, nagy sajnálatomra el kellett hagynom, mert 

 a vetési lud elvonulása és a szürke lud felvonu- 

 lása közel egyidőben történik, s igy a két faj 

 pontos elválasztására nagy súlyt kellett fek- 

 tetnem. 



Ennél a fajnál is határozott késést mutat 

 fel a hegyvidék, az Alföld és Dunántúl adja 

 a legkorábbi dátumokat, majdnem tekintet 

 nélkül a földrajzi szélességre. A keleti hegy- 

 vidék szintén késik, s ez teljesen ellentét- 

 ben áll a gólya felvonulásának már több- 

 ször hangoztatott sajátságával, hogy tudniillik 

 Aquila. VI. 



a keleti hegyvidék adatai az alföldéivel majd- 

 nem egyidejűek. A legkorábbi adat (Keszthely) 

 megszállási, az átvonulás Tisza-Alpár február 

 19-iki dátumával kezdődik, s evvel az átvonu- 

 lás időtartama 39 napnak adódik ki, mely szám 

 meglehetősen egyezik az egyes állomásokon 

 jegyzettel ; így Fülöpszállmoti az átvonulás 

 ideje febr. 24.-től mart. 2S-ig, Kónhi febr. 2-5. -tői 

 mart. 29-ig, tehát mindkét helyen 33 napig 

 tartott. 



A vonulási irány az ország déli részein több- 

 nyire — :► É, a Duna-Tisza közén —> E, ÉK és 

 — >- ÉNy, a keleti részeken többnyire — > K, 

 északkeleten —> ÉK és —> K ; határozott követ- 

 keztetést vonni mindebből ezideig még nem 

 lehet. Hiszem azonban, hogy többévi rendszeres 

 megfigyelés, a mely az átvonulás időtartamára, 

 a fővonulási napokra és az irányra is kiterjed, 

 igen érdekes eredményeket fog adhatni. 



©íeid) í)ier mbá)te id; bemerf'cu, ba^ iá) mit 33e; 

 bauern niele 3)ateii, rocíd^e nur ale «^Bitbgano» 

 eingefanht luurben, nuMjíaííen inulte, inbem bcv 

 3113119- ber ©raugauê uiib ber 3lí)aU9 ber òoatgano 

 betnal;e in bíefelbe 3"t faut unb baí;er auf bic 

 genaue Unterfdjeibung ber beiben 2trten gvofìeè 

 ©eroídjt ju legen ifi. 



®er ^urc^äug biefer Strt cvleibet in Àolge bcv 

 í)i)pfometriíd)en a>er£)aítniííeu aud) iserfpatiing. 

 Sie î^iefebene unb baê eügellaub jenfeitô ber 

 ®onau geben bic früí)eften ®aten, beinalje otjne 

 bafe in ben größeren 33reíten eine merflid)e Sier^ 

 fpätung eintritt. ®íe öfttid^e ®rt)ebung bewirft 

 33erípatung, unb ift biefe nmfo auffaűenber, 

 alá fie im bireîtcn Oegenfa^e §u ber fdjon oft 

 betonten S>erfrü[;ung beim ®tord)5uge fte[)t. Stlö 

 Sauer be§ Snr($ängeo ergeben fid; 39 î^oge 

 (baê Satum »on £efetí)eli) bejietit fid) auf bie 

 Sefiebetung), n)eíd)e jiemlid; übereinftimntt mit 

 ber Surd)3n9êbauer ber cinjeinen ©tationen; fo 

 bauerte ber Suri^jug in g^ ü 1 ö p fe á 1 1 á ê uom 

 24. geber biê 28. «Diärj, in (S ö r üom 25. geber 

 biê 29. mini, nlfo 33 Sage. Sie iotUen Surd)3ngê= 

 erfi^einungen ber einjeínen Stationen ftinnncn 

 auffallenb ntit bcnen bea Sanbeô. 



Sie 3itgârid)tung ift im ©üben nadj —> 3Î. ge= 

 ridjtet, im ©ebiete juufdjen ber Sonau unb Xí)á^ 

 naá) —y 9Ì., -> 9ÌD. nnb MB. S" ben öítrid)en 

 2^í}eilen lourbe — > D, unb in ben norböftiid)en 

 —> D. unb 9fO. notiert. Seftimmte (Folgerungen 

 íann man ano aUbiefcm fe^t nod) nid)t geminnen, 

 òoà) glanbe id), baf? eine meí)rjáí)rige, fid) and) auf 

 bie Sauer unb 9iMd)tung, foroie bie eanptjugötngo 



