1% 



denesetre tekintetbe kell vennünk azt is, bogy 

 egyes zónákban igen kevés adat van, ezek tehát 

 nem adnak megbízható közcpszámot. Hogy a 

 hypsometrikus befolyás milyen jelentékeny, ki- 

 tűnik az alábbi összeállításokból. Kiszámítjuk a 

 területek középnapjait és a culminátiót. 



®ie ano ben niittlevcn Singen geínlbete 3íeil;e 

 fniin nid;t regelmäßig genannt mcrben, unter ben 

 einseínen 3onen fontmen gans eríjebíii^e Sifferensen 

 uor, XLI\'« und XLV«, XLVIII« und XLIX, 

 bod) ift ber geograpí)iíá)e unb í;i)pfometrifá)e (Sin: 

 flnf5 entfd;ieben nad)iucisliar, bejonberê in ber 

 XLIX. 3oiie, in roeld;er biefe beiben äiifamnien= 

 roirí'en. ®te 2^age bee erften (Srídjeincnö geben eine 

 äiemlid) regeimäfeige Sïeiije. 2}!an inufe jebenfatts in 

 iüetrad}t neí)men, bafj in einigen 3onen fef^r nienig 

 Tiakn finb, u)cld)e ba()er fein fid)ereô 3Jìitte[ geben 



tonnen. Ser i)i)p)ûmetriîd)i tSinfíuf; ift bei bicfer 

 3lrt íeí)r bebentenb, luno quo ben folgniben 

 3niaimnenftcllnngen Wútcl ber geograpljii'dien 

 ©ebiete unb (Snlmination — feijr eriid;tlid) ift. 



Alföld. Sicfi'üciic. 



K. m.) - Apr. i. :.. 



Dnuáutnli dombvidék. .'ôiincllniid jriif. dct- 'Suiinii. 



K. (M.)- Apr. 4 .J. 



Keleti hegyvidék. Ccft(irt)c Kilicliiiiii). 



K. (M.)-- Apr. 11 — H. 



Északi hegyvidék. 9íüi»liri|i.' («"ilicüiiiin. 



K. (M.) - Apr. áO. 



III. III 



"20— J4. "J5— á 



4. 8. 



A két hegyvidék viszonya az Alföldhöz és 

 Dunántúlhoz mutatja, hogy a hypsometrikus 

 befolyás igen nagy, de mutatja azt a kettős cul- 

 minatió is, mely határozottan kifejezésre jut. 

 Ez a kettős culmiuatió ugyanis onnan szárma- 

 zik, hogy a vonulás valamilyen módon meg lett 

 akasztva. Az április 4 — 8-ig való esést a füsti 

 fecskénél is tapasztalhattuk, s ez összefügg az 

 időjárással, de a füsti fecskénél április 9 — 13 

 között ismét emelkedés mutatkozik, míg a gatyás 

 fecskénél éppen itt esik még mélyebbre. Az ok 

 tehát más. A vonulást ily módon megakasztó 

 befolyásnak éppen a hypsometrikust kell tekin- 

 tenünk. Látható, hogy ez jóval nagyobb ennél 

 a fajnál, mint volt a pacsirtánál. 



3luè bem SBerljaltnifíe ber jioei 6rí;ebungen jum 

 Tieflanbe unb jum .^»iigcílanbe jenfeitè ber 3^onau 

 ergiebí fid;, ba^ ber íji^vfometrifd^e Einfluß fel^r 

 groß ift, baêfelbe beroeift bie boppeíte ßuimination, 

 roeldje í)ier entíd)ieben 5um 2luebruá fommt. ®ine 

 jioeifad^e ßutmination entfielt namíid) burd) eine 

 ©tod'ung beè 3i'9cê. 2)er jät)e gall üom 4—8. 

 3l»rit ift aud; bei ber 9íaud)f(í)roalbe bemertbar unb 

 ift aud) mit ber ^errfd^enben 2Bitterung im 3"= 

 fammenljange, roäf)renb aber bei ber Jìaud^fd^malbe 

 i)om 9 — Vò. 3Ipril ber 3"9 loieber ftärfer rourbe, 

 ift er bei ber ^auefd^roalbe l)ier fc^roäd^er. S)ie Ux- 

 fad)e ift affo cine anbere. ÌÀ^en 3iig in fotdjer äßeife 



in Storf'ung briiigeiiber tSiiifUifì biirfte alfo niiv 

 ber t)i)pfometrifd;e fein. (£-5 iftju erfeljen, baf; bicfer 

 oiel größer ift, ale bei ber gelblcrd^e. 



Következik még az országos közép. 



(£'ô folgt nod) bas l'anbeôiuittel. 



L. (F.) - Mart. 30. — (in) Homolicz. — 

 (XLRv/) etc. 



Lk. (Sp.) — Mai 8. — « Liptó- Újvár. — 

 (XLIX.)' 



.7. (Sch.) — 50 nap (îage). 



K.(M.) —Apr. 13 14. 



41. -<^^ Chrysomitris spinus, L. 



XLIX. Fein-. ±2 — á4. (in) Liptó-Ujvár. 

 (1 — (( 3.5. — (I Liptó-Ujvár. — 



Eltávoztak. 3íer= 



íd)uninbcn. 



42. "—> Ciconia alba, L. 



XLIV«. zóna. XLIY«. S'^w. 



Tengerparti vidék. — SüfíciiIniiSi. 



Apr. 13. - (in) Lje^kovac. — 698—1084 m. 

 Vonul. 3ii-'I)t burd). 



