204 



Alföld. íiifi-licm-. 



Mart. 17. « Mocsár. 112. 



« 18. - « Viszoka. - 109. 



« 21. — « Zúgó. 1 89. Tömegesen. 9)îafîen= 

 í)aft. A vonulás maj. G-ig tar- 

 tott. Iránya — >É. és — >Ny. 

 Április 16 — 18. visszavonulás 

 —>!>. — 3)er í)ii9 bauerte ínS 

 6. îlîai an. Sìicfitiiiii} — >N. iinb 

 ->W. 3(pr. 16-18. Síücfaug 

 ->S. 



« 30.— (I Ungvár. — 120. Apr. 20— 21. 

 tömegesen — >D. Slpr. 20-21. 

 maífeníjaft — >S. 



« 19—20. « Radváncz. 136. Nagyobb csa- 

 pat — >É. ©röjserer %hiQ — >N. 



I' 20. — « Hosszumező. — 109. 



Északi hegyvidék. diai'Mi(f|i' t^i-ficDiing. 



Mart. 7. — (in) Ó-Kemencze. 149 -400. Nagy 

 csapat — >ÉK. — ©rofier j^íiig 

 — >N0. 

 II 21.— II Nagy-Berezna. — -210—587. 

 II 18. - (. Dubrinics. — 169—400. 

 II 20. — II Sztavna. — 379—700. 

 Apr. 1. — II Lyuta. — 525. 

 Mart. 21. - « Ökörmező. — 425— 627. 



L. (F.) — Mart. 7. — (in) Ó-Kemencze. 



Lk. (Sp.) —Apr. 17.— « Madarasalja. 



J. (Sch.) — 42 nap (ííagc). 



K. (M.) — Mart. '27 -'28. 



Ez a zóna — az Alföld kivételével — már 

 egész szélességében vegyes adatokat ad, bár a 

 késő adatok szemmelláthatólag a nyugati vidé- 

 kekre szorulnak. E jelenségnek kielégítő magya- 

 rázatát adni ez idő szerint még nem vagyunk 

 képesek, mert bi.szcu tisztán a hypsometrikus 

 befolyásnak nem tulajdonithatjuk. Többnyire 

 átvonulási adatok ezek, s vegyesen koraiak és 

 későiek, s hogy itt nem csupán a hypsometrikus 

 befolyás működik, mutatja már maga ez a 

 körülmény, s megerősíti Zóli/om- Pétcri-nek a 

 jelentése, mely szerint martius 27-én tömege- 

 sen átkelt a gólya a még hóval fedett 1 900 m. 

 magas havasokon. Valószínű, hogy itt is a fel- 

 vonulás módjában kell keresni a megoldást, a 

 bökkenő csak az, hogy a délebbre fekvő vidék- 

 ről — nevezetesen az Alföldről és Dunántúl- 

 ról — alig kapunk tömeges átvonulásról jelen- 

 téseket. A vonulás iránya — melyet sok helyen 

 jeleztek megfigyelőink — igen változó, sok 

 K — > Ny mellett sok D — > É és közbülső irány 

 is van, úgy hogy a felvonulásról határozott ké- 

 pet nem alkothatunk magunknak. Csak az az 

 egy tény nyilatkozik határozottan, hog3' minél 

 keletebbre fekszik az állomás, annál korábbi az 

 érkezés, és minél nyugatabbra, annál későbbi. 

 Ez a körülmény igen erősen szól a K — >-Ny 

 illetőleg DK -^ ÉNy bevonulás mellett, de ha- 

 tározottan constatálnunk ezt nem lehet. Emlí- 

 tésre méltó, hogy a morvaországi és sziléziai 

 adatok feltűnően correspondeálnak az északi 

 hegyvidék adataival. 



^iefe 3o"c giebt — mit Síuoitaíjiue bee S^icf- 

 ÍQiibee — íd)on iii it)rer ganjen SBreite oevmií^te 

 '^aten, jroar oerfd^ieíien fid) bie fvatefteii augen= 

 fc^einliá) naá) SBefteii. (Sine auèreid^enbe ©rfiarung 

 ber ©rítf}einung jn geben ift une berkeit noc^ un= 

 nUigtid), in&om bic 3.H'rÌpatung ber einjeinen So'i^'" 

 aiisùtliofìlid) iiu'ber ìieni í)i)píonietviíd)en, luid) tieni 

 geograpljijdjen Êinflnfie 3ngetd)rielien merìien fami. 

 ©0 finb bieê 9rö§teutl;eíle T'urdjangêbaten, in (um; 

 tent 5Durd)cinanber früí)e nnb fpäte, fd^on babnvd) 

 roirb ber Seiueiê geliefert, bafi (jiev tier Impfo- 

 metriid)e, refp. geograpfiifd^e (iinflufe nid)t auô= 

 idjliefitid) uiirfen fann. Seftdrft luivb biefe ilnnabnie 

 lion bem îBorid)te 30^9" '" = ^ì^ é t e r i'o, mid) méh 

 d)ent ber Stord) am 27;ten 9Jfäv3 maíi'enljaft tiaô 

 1900 íJieter íjotje, fd^neebebedtc Oebirge überflog. 

 2Bat)vid)einíid) mu6 bie ©rfíarung and^ [;ier in bet 

 3ívt iinb ÍBeife ber ©iiuuanbernng gefud^t roerben, 

 nun bat aber bie ©ac^e ben êaden, bafe roir lum 

 ben fttbíid)eren ©ebieten — namentlidj ano ber 



