m) 



J. (Sch.) — 44 nap (îage). 

 K. (M.) - Mart. 28—29. 



A legLorâbbi nap valamennyi zónában már- 

 tiusra esik, ezek közül is a legkésőbbi márt. 15, 

 a legészakibb zónába. A legkésőbbi nap a két 

 legdélibb zónában raártinsra, a többiben ápri- 

 lisra esik, a legkésőbbi itt is a legészakibba. 

 A középszámok nem sorakoznak szabályosan 

 egymás mellé, csak annyi látható, hogy dé- 

 len vannak a legkorábbiak, északon a leg- 

 későbbiek. A különbség ca. két hét. Ez a 

 különbség azonban, mint alál)b látni fogjuk, 

 nem irható tisztán a geographikus és hypso- 

 metrikus befolyás rovására, már a négy föld- 

 rajzi terület középszámainak sajátságos el- 

 helyezkedése is azt mutatja. Legkorábbi az 

 Alföld, következik a keleti, ezután az északi 

 hegyvidék, legkésőbbi a Dmiániul. Már pedig 

 bajos ezt a késést hypsometrikus befolyásnak 

 tulajdonítani, mikor az északi és keleti hegy- 

 vidék oly korai adatokat mutat fel, a geogra- 

 phikus befolyás se idézheti ezt elő, hiszen az 

 Alföld és a Keleti hegyvidék ugyanily földrajzi 

 szélesség mellett sokkal korábbi érkezéseket 

 mutatnak. Mielőtt a kérdés további tágyalásába 

 bocsátkoznánk, számítsuk ki még előbb az ada- 

 tok culminátióját. Itt is előbb zónák, aztán föld- 

 rajzi területek szerint ejtjük meg a csoporto- 

 sítást. 



Ter f r ü 1) e ft e Tag f^Ut i" j'^ï'^^" S"'"^ '^"f ^Jíarj, 

 unter biefen ber fpätefte — 15. Sliärj — in bie 



I nörb[iá)fte. Ter fpätefte Tag fällt in ben \m\ 

 j erften 3oneu auf Wáxi, in ben anberen auf 3lpvil, 

 j baê fpätefte Tatum luicberum in bie nörblid}fte 

 2,ont. Tie mittleren Tage reiijen fid) nic^t eben 

 regelmäßig neben einanber, nur fo nie! ift ju con= 

 ftatieren, i)a^ bie fi1it)eften im ©üben, bie fpäteften 

 im 3iorben finb, ber llnterfd;ieb ergiebt fid) alo ca. 

 j "i 9l'od)en. Tiefer Unterfd;ieb fann aber — luie nur 

 unten fei;en werben — nid)t auêfd)iieJ3Îidj bem 

 (ji)pfometnfd)en unb geogvap[;ifd)cn (Sinfluffe ^w- 

 gefdjrieben luerben, eê ift bieö fd)on anê ber eigen: 

 t[jüm)id)en i^ertljeiiung ber mittleren Tage ber üier 

 geograpbifdjen ©ebiete ju erfeijen. Ten fvü[)eften 

 mittleren Tag f)at bas Tieflanb, bann folgt bie öft= 

 {\á)t, nai) bief er bie uörblid^e (Srfjebung, ben fpä; 

 t e ft e n m i 1 1 [ e r e n T a g Jü e i ft b a ê ^ ü g e 1 1 a n b 

 i e n f e i t è b e r T n a u a u f . ße märe f djiuer biefe 

 aserfpätung burd; i)ijpfonictrifd)c iBerljältniffe hi- 

 grünben ju luollcn, ba bod) bie bftiid)e unb nörb; 

 lidje bebeutenb pfiere (£ri)ebung fo frü^e Taten 

 abgiebt, ebenfo wenig fann ber geograp()ifd)e (Sin: 

 fluB biefe a>erfpätung I;erDorrufen, baê Tieflanb 

 unb bie öftlid^e 6rí;e6ung jeigen unter gleii^en 

 nörbtid)en Bretten oiet früf;cre Taten. Sieoor mir 

 nod) mettere Unterfud)uiigen aufteilen, merben mir 

 biefe 3>erfpätung beá ^ügelíanbee jeufeite ber 

 Touau noi^ mit einer anberen i)ier anroenbbaren 

 2)ieti)obe äu beroeifeu fud)en, luir merben nämlid) 

 bie (Sulmiuatiou ber Taten bered)nen. 2iud) ^ier 

 werben mir bie ©ruppierung juerft nad) 3o»e»/ 

 bann nad) ben geograpbifdien G5ebieten uovnebnieu. 



