Egyes állomások jeleutcsei, melyek a szom- 

 szédos állomásokhoz viszonyítva túlkésőiek, el- 

 maradnak. 



íDic íikiicíjtc einiger ©tationeii, lueídje gegen bíe 

 liennd)6artcn ©tationen ju fpöt evfáiienen, rourben 

 eliminiert. 



Az adatok eloszlása a következő : Az Alföldön 

 föl egészen a 49° alá majdnem kizárólag 

 februáriusi vagy korai mártiusi adatok uralkod- 

 nak, utóbbiak is már jórészt az északibb vidé- 

 kekre tolódnak, a dunántúli dombvidéken szin- 

 tén korai az érkezés. A hegyvidéken — némely 

 déli állomás februáriusi adatától eltekintve — 

 mindenütt mártiusi adatokkal találkozunk. En- 

 nél a fajnál is határozott kifejezésre jut a hypso- 

 metrikus befolyás, a mely, mint az az idei és 

 tavalyi feldolgozásban már látható volt, nem 

 mutatható ki minden fajnál. Lássuk ezután az 

 egyes zónák és földrajzi területek középnapjait: 



íDie aSertíieilung ber ÍDaten tft bie foígenbe: 

 in ber S^iefebene íjerrfdjen (né jum 4;»° u. 33. am- 

 í(í;IieB(iáj geber, ober bocf; frülje 3)íarjibaten »or, 

 lettere cerfd^iebcn fiel) and^ fd^on ncid; 9forbeit. ^m 

 .«Dügelíanbe jenfeite ber l^omn ift bie 3íníunft 

 ouá; feljr frü(). 9(n ben ©cbirgeftationen finben lutr 

 fc^on — mit 3(uenaí;me einiger geberbaten íüö= 

 Itd)er gelegenen ©tationen — íauter SŰÍörjbatcn. 

 5Bei biefer 2lrt fommt alfo ber í;vpíometrifd)e Gnu 

 finfî íd)orf jnm 2tnebru(í, roaê — mie anê ber 

 íjcurigen unb uorjäljrigen ^Bearbeitung ju erfel^en 

 ift — nid)t bei jeber 3lrt ber gaű ift. 2Bir íaffen 

 jeÇt bie mittleren Xaa,e ber einjetnen 3o"en unb 

 geograpljifdjen öebietcn folgen : 



Alföld. — îicfcbciic. 



L. (F.) —Febr. 3. 

 Lk. (Sp.)— Mart. 16. 

 J. (Sch.) — 42 nap (S;age). 

 K. (M.) — Febr. 23—24. 



DnnáutúU dombvidék. — í^iigclIniiS jciif. ber ^oiinii. 



L. (F.) —Febr. 11. 

 Lk. (Sp.) — Mart. 14. 

 J. (Sch.) — 32 nap (iTage). 

 K. (M.) — Febr. 26 27. 



Keleti hegyvidék. Ccftiirtic (»'rlicUiiiia. 



L. (F.) —Febr. 28. 

 Lk. (Sp.) — Mart. 28. 

 J. (Sch.) — 29 nap (STage). 

 K (M.) - Mart. 14. 



Északi hegyvidék. — 9Jövl>litl)c erOcUiiiiti. 



L. (F.) — Febr. 25. 

 Lk. (Sp.) — Mart. 25. 

 J. (Sch.) — 29 nap (ïage). 

 K. (M.) —Mart. 11. 



A zónák középszámai nem adnak világos ké- 

 pet a felvonulásról, a mi nem is csodálandó, 

 hisz egy-egy zóna keretében oly sokféle klima- 

 tikus viszonyokkal biro állomások kerülnek 

 együvé. Az egyes földrajzi területek közép- 

 számai már érdekes eredményt adnak. A keleti 

 hegyvidék határozottan későbbi, mint az északi, 

 s mindkettő jóval későbbi az Alföldnél s a 

 Dunántúlnál. A hypsometrikus befolyás tehát 

 ennek a fajnak a felvonulásában is kétségtele- 

 nül késést okoz, de a keleti hegyvidék késése az 

 északihoz képest, hol a geographikus befolyás 

 okozta késés is hozzájárul, már csak a két terü- 

 let más- és másféle megszállásból magyaráz- 

 ható. Ez a jelenség arra látszik mutatni, hogy a 

 megszállás nyugatról kelet felé történik. 



