:il. -- Mart. 2G. 



— .. 12. — 



— « 15. — 



„ 23. 



— « 19. ~ 



— Aiw. 8. — 



— Mart. M: — 



— « 19. — 

 Mm-l.'iS.Apr.il.^J 



XLVIII«. — Mart. ?.. 

 - « 17. 



-Apr. 1. 

 -^ Mart. 10. 



(( — Apr. 1. 



— Apr. ??. 

 ^ Mart. I r,. 



— « 19. 



— « 33. 



— (in') Szilvás. - 345. 



— .. Diós- Győr. 183. 



— (I Miskolcz. 122 

 229. 



— « Leányvár. 110 — 

 123. " 



Nagy-Szőlős. — 

 136—568. 

 Dushjaháza. 209. 

 Kabolapolyána. 

 410—1000. 

 Kőrösmező. 647. 

 Kőrösmező'. Más 

 erdőhatóságokje- 

 lentése. 33ericf)te 



aiiberer «^orft-- 

 kí)örben. 

 Holies. 185— 207. 

 Morava.— 161 — 

 193. 



Kellő. 604—900. 

 Szklenó. 393— 

 700. 



Felső -Turcsek. — 

 862. 



Zólyom. — 29.5— 

 500. 



Beszterczebánya. 

 362—600. 

 Szliáes. — 447. 

 Kis-Garam. — 

 492—800. 

 Szí/c/a. 710—947. 

 Horka.228— 400. 

 Rozsnyó. 314 — 

 797. 



Kakasfalva. — 

 375-700. 

 Keczer-Peklén. — 

 328. 



ïavarna. 163— 

 300. 



Mislina. — 1G9. 

 Mocsár. — 112. 

 Ungvár. 120— 



XLIX. 



« 20. — 

 Febr. 28. — 

 Mart. 25. — 



Nagy-Berezna. - 



210—587. 



Dubrinics. 169- 



400. 



Sztavna. 379- 



700. 



L. (F.) — Febr. 21. — (in) Plavna (XLY), 

 Lödös (XLYII). 



Lk. (Sp.) — Apr. 6. — « Papnljaren. 

 (XLIX.) 



J. (Sch.) — 45 nap {'S:aç\e). 



K.(M.) Mart. 15. 



A sorozat rendkívül tarka, úgy hogy a felvo- 

 nulásról nem alkothatunk magunknak fogalmat. 

 A geographikus és hypsometrikus befolyást a 

 négy földrajzi terület középszámaiból ugyan ki 

 lehet mutatni, de ez mind igen problematikus 

 értékű, ha számba veszszük azt, hogy korai 

 és késői adatok össze-vissza vannak keverve, 

 tekintet nélkül a fekvésre és a magasságra. 

 A jelenség egyik valószinű oka mindenesetre 

 az erdei szalonka rejtett életmódjában kere- 

 sendő, s ezért itt nagyobb mérvben is alkal- 

 maztam az eliminálást, mint a többi fajnál, 

 habár a Magyar Ornith. Központban elv, lehe- 

 tőleg minden adatot méltatni és figyelembe 

 venni. Ennél a fajnál azonban igazolt az eljárás, 

 hiszen már sokszor hivatkoztak arra a tekin- 

 télyes időbeli különbségre, mely az először látóit 

 és az először lőtt szalonkáknál először felmerül. 



Éppen ezért meg se kíséreljük az erdei sza- 

 lonka felvonulását vázolni, ezúttal megelég- 

 szünk azzal, hogy az anyagot rendeztük, s rá- 

 mutattunk ennek a vonulás szempontjából fon- 

 tos sajátságaira ; a behatóbb tárgyalás majd az 

 öt-, illetőleg tízéves anyag feldolgozásakor 

 következik. Itt még csak a négy földrajzi terület 

 középnapjait adjuk. 



íííie 9íeit)e ift ungemein Inmt, )û bafs nnm fid) 

 DOH bem 3"Öf ber SBalbídinepfc bnrdxino fciii 

 58iíb entrocvfen tann. STcn í)i)píonu'triídicn unb 

 geotjrapljijdjen (SinftuB íann man auè ben mittleren 



