-J47 



ben, hogy behatóbban tárgyalhatnánk az idő- 

 járás és a vonulás lefolyása közötti összefüggést. 

 Láttuk, hogy korai vagy késői vonulást idéz elő, 

 a szerint, a mint korai vagy késői a tavasz. 

 A geographikus és hypsometrikus befolyás 

 alapjában véve szintén meteorológiai tényezők 

 kifolyásai, s láttuk, hogy ezeknek is nagy hatá- 

 suk van a vonulásra, de láttuk azt is, hogy ezek 

 sokszor nem elégségesek az egyes fajok felvonu- 

 lásának megmagyarázására. Bizonyítja ezt kü- 

 lönben az a körülmény, hogy a felvonulásban 

 különböző typusok vannak, Ciconia alba, Grus 

 cinerea és Upupa epops keleten érkezik arány- 

 lag korán, Motacilla alba és Lanius collurio 

 pedig nyugaton. Ez világosan a mellett szól, 

 hogy — legalább egyes fajoknál — a meteoro- 

 lógiai tényezőkön kívül más okoknak is kell 

 közreműködni a felvonulásnál, de be kell valla- 

 nunk, hogy ezekről még vajmi keveset mond- 

 hatunk. Ez különben nem is lehet czélunk egy 

 év adatait felölelő feldolgozásban, melynek fő- 

 feladata az anyag kritikai rendezése. Ez a kri- 

 tikai rendezés kívánja aztán, hogy itt-ott fejte- 

 getésekbe és összehasonlításokba is bocsátkoz- 

 zunk, hogy egyes jellemző sajátságoka jövő fel- 

 dolgozásokban figyelemmel kisértessenek. 



íammeníjniit} beö S^ia,cé mit ber JBítteniiui ein= 

 geEienber ju erörtern. 2iUe mir ç;eief)en tjubcn, be- 

 löirft bieje früí)eit ober fpäteii Bug/ je iiaá)bein ber 

 Aïuijttiig frü£)er ober jpäter eintritt. ®er geogra^ 

 píjijáie iinb í)i)PÍometriíi$c Ginftufe fitib im Wrunbe 

 genommen tuid) bnrd) meteoroloi^iidie ii^actorcn 

 bebingt, une roir gejeíjen Ijabcn, finb biefe oft un 

 genügenb ben ^ug einiger Wirten jn erfiären. 33e 

 roiejen roirb biefeô bejonberâ baburá), bafe eè vet 

 fc^iebene 3"götVPen giebt. Cíeonia alba, Grus 

 cinerea unb Upupa epops fonimeli im Dften t)er= 

 ^öitnifemäfetg frnf) an, Motacilla alba unb Lanius 

 collurio im iiioften. îîieier Umftanb bejeigt ganj 

 fiar, bafi neben meteovolügijiiien Ànctoren — 

 menigftens bei einigen l'trten — bei bem 3uge auá) 

 anbere mitroirfen, bod^ muffen roir auä) ge)'tei)en, 

 i)a^ roir non biefen nod) f^erjlic^ roenig reben fön: 

 neu. 6ê fann ja biejeê and) nicf)t unjer 3roeci jetn, 

 in einer, auf ben Traten eineê ^aíires bafiercnbcr 

 iíeaibeitnng, bie 3lufgabe biefer ift bauptfädilid) 

 bas 3)íateria( fritifc^ jn orbnen. íöci biefer x'lrt 

 ber Bearbeitung ift eè bann nid)t letilt ju um 

 gelten, t)ie unb ba Unterfud)ungen unb 3Sergiei 

 d)ungen auäuftetten, ^ux 33erit(ffid)tigung djaraf 

 teriftifd)er (Srfd^einungen in ben foígenben 33earbei 

 tnngcn. 



Az 1897-ig bezárólag megállapított országos középszámnál korábban érkeztek az idén : 



iyrüber ale baâ iínnbesmittel — faiâ 1897 auogered)nct — finb beuev angetommen : 



Hány 



nappal 



íDíit loic 



Sagen ? 



17 ^ 



15 - 



Fajok 



Ardea garzetta, L. 



Numenius arquatus, L. 

 14 -< — > Anser cinereus, Mey. 

 14 *^* Totamis ochropus, L. 

 13 *^> Accentor modularis, L. 

 13 -t-&* Anas bosehas, L. 

 13 < — >■ Muscicapa eollaris, Bechst. 

 13 -^—> Querquedula circia, L. 

 12 -< — > Caprimulgus europseus, L. 

 12 -<-e> Gallinago scolopacina, Bp. 

 12 < — > Merops apíaster, L. 

 12 -< — ^>- Ortygometra porzana, L. 

 1 1 < — >■ Coracias garrula, L. 

 1 1 -< — ^>- Dafila acuta, L. 

 11 < — > Milvus íctinus. S.w. 

 10 ■< — ^>- Erithacus luseinía, L. 

 10 ■< — > Motacilla flava, L. 

 10 "—>■ Querquedula crecca, L. 

 10 -< — > Sylvia cinerea, L. 



