nagyobb inennyiscgbeii, míg vógrc márc/.ius 

 11-én végleg eltűntek. Igen bizalmasak voltak, 

 az illető terület azonban - sajnos — még a 

 város területébe esett, s e miatt le kelle monda- 

 nom egy bizonyító példány lelövéséröl, mivel 

 a puska használata mindenesetre kellemetlen 

 következménvekkel járhatott volna. 



y>(nH.s//////íí/.//.s-. Balázson márczins5-én táv- 

 csövemmel bizonyos kisebb sirályfajból álló csa 

 patokat figyeltem meg. Kicsinysége, a sötét alsó 

 szárnyfedők és a denevérszerüen csapongó re- 

 pülés azonnal elárulták benne a törpe-sirályt. 



Lesi ris s/j. Kétszer márczius 17-ikén és 

 22-én láttam a Balázstól Fülöpszállás felé ve- 

 zető úton halfarkasokat. Mivel lövést nem te- 

 hettem rájuk, nem merem őket fajszerint meg- 

 határozni. 



Ez aztán a rendes északi kacsák etc. mellett 

 az egész is! Sokszor lehet azt a tapasztalatot 

 tenni, hogy az északi költözködők, átvonu- 

 lásuk alkalmával több ideig — sokszor hóna- 

 pokig is ! — mai-adnak nekik megfelelő helyeken 

 és itt egész háziasán rendezkednek be. Pá- 

 rokba verődnek, elkezdik szerelmi játékaikat, 

 fészkelési területeket vívnak ki maguknak, rövi- 

 den, egészen úgy viselkednek, mintha fészkelni 

 akarnának, s még a szakemberben is könnyen 

 azt a véleményt kelthetik, hogj' az illető terüle- 

 ten egészen otthonosak. De egyszerre, már na- 

 gyon előrehaladt időben mégis eltűnnek és most 

 a mily gyorsan csak lehet, tovább vonulnak 

 északi, valóságos költőhelyeik felé, a hol aztán 

 azonnal fészekrakáshoz és költéshez kezdenek. 



Az a vidék, a melyet olyan sokáig megélénkí- 

 tettek s a melyen minden előkészületet megtet- 

 tek a szaporodáshoz, éppen csak iij)(trz(íí<i állo- 

 iiuU« volt. Ilyen állomásokat főleg azok a fajok 

 tartanak, melyeknek északi költési helyein a nyár 

 oly rövid, hogy nem igen marad idejük hosz- 

 szantartó szerelmi játékokra és epekedésre. így 

 pl. dr. Almássy megfigyelései alapján a Dobrud- 

 zsát az Aiillíus rci-><imtsr(t nézve párzási állo- 

 másnak tartom. A Kurische Nehrung a Niinie- 

 iiius plifu'opus, Haicida f/hu'ialis, l^inarid és 

 sok más fajra nézve szintén ilyent képez, az Al- 



ven in der Folgezeit fast rcgehuässig in grösse- 

 rer oder geringerer Anzahl antreffen, bis sie am 

 I I . März gänzlich verschwanden. Sie zeigten 

 sich recht vertraut, aber leider lag die betref- 

 fende Ocrtliclikiit last innerhalb der Stadt, so 

 dass das Ald'cucni eines Gewehres jedenfalls 

 Unannehmlichkeiten für mich im Gefolge ge- 

 habt hätte, weshalb ich das Schiessen eines 

 Belegexemplares imterlassen musste. 



Lanis miinitiis. Den ö. März beobachtete 

 ich bei Balázs durch den Krimstecher Schwärme 

 kleiner Möven, die an der geringen Grösse, 

 den dunklen Unterflügeldecken und dem fleder- 

 rnausartigen Gaukelflug unschwer als Zwerg- 

 miiven zu erkennen waren. 



Lvslris spec. Zweimal — am 17. und am 

 22. März — habe ich auf dem Wege von Balázs 

 nach Fülöpszállás vereinzelte Kaubmöven ge- 

 sehen. Da die Vögel nicht schussrecht ankom- 

 men Hessen, wage ich nicht, die Species zu lie- 

 stimmen. 



Das ist ausser den gewöhnlichen nordischen 

 Enten etc. so ziemlieh alles ! Oft wird man die 

 Erfahrung machen, dass nordische Wander- 

 vögel auf ihrer Durchreise im Frühjahr längere 

 Zeit — manchmal monatelang! — an ihnen 

 zusagenden Plätzen verweilen und sich daselbst 

 ganz häuslich einzurichten beginnen. Sie son- 

 dern sich in Paare, führen ihre Liebesspiele auf 

 und erkämpfen sich Reviere, kurz, geberden 

 sich, als ob sie brüten wollten, so dass auch der 



j Forscher leicht zu der Annahme verleitet wer- 

 den kann, sie seien in der betreffenden Gegend 



I völlig heimisch. Aber plötzlich zu schon sehr 

 vorgerückter Jahreszeit verschwinden sie doch 

 und ziehen nun so schnell als möglich ihren 

 wahren Brutplätzen im Norden zu, wo sie so- 

 fort zum Nestbau und Eierlegen schreiten. Die 



! von ihnen so lange belebte Gegend, in der 



I sie alle Vorbereitungen zum Fortpflanzungs- 

 geschäfte trafen, war eben nichts, als eine 



i «Pniinotijsslutioii.« Solche wird hauptsächlich 

 von solchen Arten gemacht, an deren nor- 

 dischen Brvitplätzen der Sommer so kurz ist, 

 dass er ihnen nicht recht Zeit lässt für lang- 

 wierige Balzspiele, für der Minne schmachten- 

 des Hangen und Baugen. So scheint mir z. B. 

 die Dobrudscha nach den Berichten v.Almásy's 

 eine Paarungsstation für Aiülivs ci'n'imis zu 

 sein. Die Kurische Nehrung ist es für Nnmf- 

 /i/it.s plwpopUH, Harclda glaciális, Líikuííi und 

 viele andere, das Alföld, wie ich nunmehr fest- 



