Az összes itt ábrázolt liuUámfcöibén clfscn 

 kifejezésre jut a márcz. és ápr. elején beállott 

 nag>' szünet a vonulásban, melyek közül az elsőt 

 höcsökkenés, másikát pedig észak-nyugoti szél- 

 vihar idézte elő. Igen érdekes volna különböző 

 helyekről szerzett, de egy időben nyert hullám- 

 görbék összehasonlitása, a mire itt buzdítani 

 akai'ok. Tömeges vonulások, visszavonulások, 

 vonulásban előálló szünetek stb. lefolyása ily 

 módon sokkal biztosabban és pontosabban kö- 

 vethető, mint az eddigi módszerrel. A bullám- 

 görbék gyakran többé-kevésbbé szabálytalan vo- 

 nalak, gyakran azonban bizonyos törvényeket 

 is látszanak követni. Nyert képeik alapján a 

 következőket lehetne megkülönböztetni : 



a) Kiihiiiiidln vohuIíUoI,, mikor a hullám- 

 görbe meglehetősen hasonlít egy czukorsüveg- 

 hez. 



b) Eíjiifiiliicfi riiindíUoi:, ha a görbe lényeges 

 ingadozások nélkül egj'enesen a vízszintes irá- 

 nyában halad. 



c) ]^rjicső(ili(l,i'( /'o///(/í/sí;/, ,lia emelkedő, majd 

 ereszkedő lépcsőt ábrázol. 



d) Uijrásüzcrfi I'mnildxnl. (v. ö. 'rmlnr liir- 

 hir). 



V) llnll<i„ins rniHthisol. hasonló, de laposabb 

 görbüléssel (v. ö. /•,'////(. si-lmni.). 



l) T<ihl<(„lal.it r,„H,ir,s,,l., ha a liuUamgörbe 

 hosszan eluyul(') feasíkot ábrázol. 



Ennek a módszernek további kibővítésével 

 bizonyára még több ilyen alakot lehet majd fel- 

 állítani és val(')színüleg ki fog derülni, hogy né- 

 melyikök l)izonyos fajra nézve jellemző. 



Ujabban dr. Almássy gyönyörű Dobrudsa-mű- 

 vében ismét arra fordította a figyelmet, hogy a 

 ioimlól;, a vonulás hevében és határozott útvo- 

 nalaikhoz való szívós ragaszkodásuk következ- 

 tében iiiiiil.rdii iilij tcrülrtcl.rf is ráluszlídiiil: 

 ideinlnirs h,rln:l.n<l,i.<i hrhirl.üi Hn-h/rl. Irr- 

 nlészcliil.l.rl lni„>lnl.ni;/rursl rllri,lrlhr,> álln- 

 iiak. Nekem is sikerült az Alföldön erre nézve 

 néhány csinos példát megfigyelnem. Mezei pa- 

 csirták itt napokig valóságos mocsári lakók let- 

 tek, a kis és mezei poszáták a legmagasabb 

 nyárfák és tölgyek csúcsaiba vonultak. Legne- 

 vezetesebb volt azonban a si"(i'nllőiicl,(l'iii-fli((la) 



Aquila. VI. 



Bei alien hier aufgczeichiu'ti'n Fluctiiatioii>- 

 kurven gelangen die beiden grossen Zugstagna- 

 tionen zu Anfang März und Anfang April - 

 die erste hervorgerufen durch Temperatürsturz, 

 die zweite durch Nordweststurm — auf das 

 schärfste zum Ausdruck. Von besonderem Inte- 

 resse wäre das Vergleichen an verschiedenen 

 Beobachtungspunkten gleichzeitig aufgenom- 

 mener Fluctuationskurven, wozu hiermit ange- 

 regt sein möge. Massenzüge, Rückzüge, Zugs- 

 stauungen usw. Hessen sich auf diese Weise 

 sicherlich viel gründlicher von Anfang bis Ende 

 verfolgen, als es nach den bisherigen Methoden 

 möglich war. Die Fluctuationskurven selbst 

 stellen sich häufig als mehr oder minder unre- 

 gelmässige Linien, häufig aber auch als nach 

 gewissen Gesetzen verlaufende dar. In Bezug auf 

 die daraus resultierenden Bilder möchte ich 

 unterscheiden : 



a) Kuhiiiidi'i-ciiilf Zio/c . wenn die Fluctuati- 

 onskurve so ziemlich das Aussehen eines 

 Zuckerhutes hat. 



b) Glriclimässifii' Züfii', weiui sie ohne we- 

 sentliche Schwankungen gerade in der Horizon- 

 talen verläuft. 



1 c) Treppcnfönniiie /iiijc, wenn sie eine auf- 



i oder absteigende Stufentreppe darstellt. 



l d) Spninniiwisr /mjr tcfr. Tnriar Inrinr). 



1 e) Wcllmlnniiiiir /in/r, ähnliche, aber mit 

 abgeriachtererFluctiiatiiiiMcfr. Kiuhrri:,! srhor- 

 nirhis). 



f) Tiifrlfoniiiiii' /Ki/i'.wijun die Fhietuations- 

 kurve einen Tafelberg mit langgestrecktem 



' Hochplateau darstellt. 



Wird die Methode mehr ausgebaut, so wird 



! man auch noch mehr Zugsformen aufstellen, 



] und es wird sich wahrscheinlich ergeben, dass 



j manche derselben bestimmten Arten eigen- 

 tümlich sind. 



In seiner herrlichen Dobrudscha-Arbeit hat 

 neuerdings wieder v. Almássy darauf aufmerk- 



I sam gemacht, dass iiunuleyndc Vöijel in der 

 Hast des Zuges und im zähen Festhalten an 

 bestimmten Zugstrassen liäiijhi (hilichl.i'ilcn 

 ZMix zrihneiligev Aufndl„ill,' rrnuildm. dir 

 iliriT sdiistigeti Natur >j(i uz und i/nr ziui'idcr 



I erückeineii. Auch ich konnte im Alföld einige 

 hübsche Beispiele dafür feststellen. Feldlerchen 

 wurden hier tagelang zu förmlichen Sumpf- 

 vögeln, Zaun- und Dorngrasmücken zu Wipfel- 

 bewohnern der höchsten Pappeln und Eichen, 

 das Merkwürdigste aber waren l)iiiiiiij"lii'" "" 

 38 



