404 



megírását csak az előkészítő bízottság ismételt 

 felkérésére vállalta el. Hogy az állítás és ennek 

 mostani megoldása hogyan rímel vagy egyezik 

 avval az elismeréssel, hogy t. i. Frivaldszkt 

 müve «a tudomány akkori állapotának a mi vi- 

 szonyainkhoz képest csakugyan megfelelt», azt 

 végezze el dr. Madarász úr saját lelkiismereté- 

 vel, úgy azt a körülményt is arra bízzuk, hogy t. í. 

 1881-ki Katalogusa előszavában az clö Fri- 

 VALDSZKY-nak — ki elöljárója volt — ornitholo- 

 giaí érdemeit elismeri, most pedig a halott ku- 

 tatótól a szakismeretet ismételve megtagadja. 

 Budapesten, 1899 deczember 24. 



A Magyar Orinlltoldjiiai Közpoiil. 



Remiza. Abban a kombinált hadjáratban, a 

 melyet dr. Madarász Gyula úr jelenleg Chernél 

 István ellen pro foro externo a «Természetrajzi 

 Füzetekben», pro foro interno pedig a «Termé- 

 szet »-ben folytat, az utóbbi helyen már a filológiai 

 elemeket is bevonogatja. Díffikultálja, hogy 

 Chernél Aegíthalos helyett Aegithalws-t ir, a 

 miből következnék, hogy Gypaetíís helyett 

 Gypaëtos-t s HaliaëtH.s helyett Haliaëtos-t 

 kellene írni, a mi azt jelentené, hogy a rend- 

 szerben és nomenclaturában jogosultsággal biro 

 latin nyelvet visszavessük s a görögöt elébe 

 állítsuk. 



Ezután következik a Remiza nevezetes sza- 

 kasza, a mely nemi nevet, mint tudjuk, Stej- 

 NEGER a függöczinke számára restituálta s a 

 melyet, egészen helyesen, mint lengyel szár- 

 mazású nevet jelölt meg. A «Természet» 1899 

 november havi V-ik számában, szószerint így 

 okoskodik dr. Madarász : « A Remiz szó a fran- 

 czia Re)aise,-\)ö\ ered, a melyet a németek, len- 

 gyelek, sőt mi magyarok is átvettünk. A Remise 

 a többek között a síkságon a vadnak búvóhelyül 

 szolgáló, magában álló cserjést jelent. Lengyel- 

 ben e szónak (t. í. Remise) egy másik értelme 

 is van, mely tényleg a függöczinke népszerű 

 (sic!) neve». Az ember elkábul az eszmemenet 

 világosságától. E szerint a franezia Remise né- 

 metben, lengyelben és magyarban a vad búvó- 

 helyét jelenti ; de a lengyelben (még külön !) 

 «népszerűen» a függőczinegét is. Ezt a szép, 

 logikus sorozatot, sajna, egyetlen kérdés dönti 



Andrängen des vorbereitenden Comités über- 

 nahm! Wie sich die Behauptung und Begrün- 

 dung mit obigem Ausspruch, womach das Werk 

 dem Stande der Wissenschaft vollständig ent- 

 sprach, reimen oder decken soll, dass bleibe 

 dem Gewissen des Herrn Dr. v. Madarász über- 

 lassen ; so wie auch der Umstand, dass er im 

 Vorworte zu seinem Cataloge von 1881 die or- 

 nithologisehen Verdienste des lebenden v. Fri- 

 valdszkt — seines Vorgesetzten — hervorhob, 

 um nun den todten Forseher wiederholt als 

 «keinen Fachmann» zu declarieren. 

 Budapest, am 24. December 1899. 

 Die Uin/arixclie Oniilholonisdie Cenirale. 



. In dem coml)inierten Feldzuge, wel- 

 chen Herr Dr. .Julius von Madarász gegenwär- 

 tig gegen Stefan Chernél von Chernelháza in 

 den «Természetrajzi Füzetek» pro foro externo 

 und in «Természet» pro foro interno eingeleitet 

 hat, verlegt er sich an letzterer Stelle auch auf 

 philologische Elemente. Madarász difficultiert 

 es, dass Chernél statt Aegithalo.s Aegithakis 

 schreibt, woraus folgen würde, dass man auch 

 z. B. statt Gxpa'étus = Gypaë/os und statt Ha- 

 ìisL'étus = Haliaë/os schreiben müsse.was gleich- 

 bedeutend wäre die angenommene und zu Eecht 

 bestehende lateinische Sprache in System und 

 Nomenclatur zurückzusetzen und die griechische 

 voranzustellen. Weiters folgt das wirklich merk- 

 würdige Capitel über Remiza, welche Genus- 

 namen bekanntlich Stejneger für die Beutel- 

 meise restituiert und ganz richtig als der pol- 

 nischen Sprache entnommen, bezeichnet hat. In 

 Nr. V vom 1. November 1899 der «Természet» 

 raisoniert Herr Dr. v. Madarász wörtlich wie 

 folgt: «Das Wort Remiz stammt vom franzö- 

 sischen Remise (!), welches die Deutschen, Polen 

 und sogar wir Ungarn übernommen haben. 

 Remise bedeutet unter anderem jene einsam 

 stehenden Gebüsche in der Ebene, welche dem 

 Wilde als Zufluchtsort dienen. In der polnischen 

 Sprache hat dieses (Remise) Wort eine andere 

 Bedeutung, welche factisch der volkstümliche 

 Name der Beutelmeise ist». Man wird von der 

 Klarheit dieses Ideenganges wirklich geblendet. 

 Das französische «Remise» bedeutet sonach den 

 Zufluchtsort des Wildes bei Deutschen, Polen 

 und Ungarn und bei den Polen (noch extra?) 

 volkstümlich die Beutelmeise. Diese schöne, 

 ', besonders logische Reihe wird leider durch eine 



