halomra s e kérdés ez : a franczia nyelvnek 

 melyik szabályánál fogva alakult át a Remise 

 Remicé, a mint e madárnevet valamennyi fran- 

 czia ornithologiai mii és jobb szótár már 1778- tói 

 fogva Írja ? 



Nem tehető fel, hogy dr. Madarász úr azt 

 hinné, hogy mihelyt az .s-ből s-t csinálunk, egy 

 kocsiszín nyomban madárrá alakul. No de 

 hagyjuk a tréfát. A dolog egészen egyszerű : a 

 Hcniiz leng3'el-szláv madárnév s ezt a francziák 

 pontosan tudták. Elég ha p. o. Sachs-Vilatte 

 szótárát — jó a kisebb kiadás is — felütjük, 

 hol ezt találjuk: »remiz (rë-mi-s) polii., s. m. 

 zo. Beutelmeise f. Remiz Vogel (Parus peiidu- 

 Hììus).« Ime, tehát (rë-mi-s) franczia kiejtése a 

 remiz lengyel szónak, a mely tehát nem búvó- 

 hely, sem kocsiszin, hanem a függöczinke len- 

 gyel iiépies neve. Kitűnő szlavistánk, dr. Melich 

 János, a következő felvilágosítást adta nekem : 

 remisz (olv. remis) = remiz, lengyelül = Beutel- 

 meise; oroszul remez ; Linde nagy szótára 

 szerint : germ. = rohrmeise ; niedersächsich 

 rentmesken, riedmeise, in einigen Gegenden 

 remiz. Ez csak világos ! ? Egy vigasztalása le- 

 hetne dr. Madaeász úrnak, hogy t. i. Dresser 

 csábíthatta volna el, ki «A history of the Birds 

 of Europe» czímű forrásművének Vol. III. 

 159-ik lapján ezt mondja: Remiz pendulíne, 

 French ; Fiaschettone, Italian ; Beutelmeise, 

 German ; liemess, Russian. Ámde ÜEESSERnek 

 ebben a formában igaza van, mert e madár 

 lengyel neve Francziaországban közkeletű, hogy 

 honnan származik ez, ezt elmondhatja a lengyel 

 emigráczió története a franczia utazók irataival 

 együtt. 



Am a famozus Remise-n kívül még más ki- 

 fogása is van clr. Madarász úrnak Stejneger 

 restitueziója ellen. Azt találja, hogy a Remiza 

 barbár hangzású s hogy a neveknek azon soro- 

 zatába tartozik, a melyekről a moszkvai Il-ik 

 nemzetközi zoológiai kongresszus így nyilat- 

 kozik: «Tout barbarisme, tout mot formé en 

 violation des règles de l'orthographie, de la 

 grammaii-e et de la composition devra être re- 

 ctifiée». A Remizn-t tehát előbb latínosítani 

 vagj'görögösiteni kellene; hogyan? az egyelőre 

 titok, hogy vájjon Remizus vagy ReiniZüS, 



einzige Frage über den Haufen geworfen, die 

 Frage lautet : auf Grund welcher Regel der fran- 

 zösischen Sprache wurde denn aus Remi.sv' 

 Remis, wie diesen Vogelnamen alle franzö- 

 sischen ornithologischen Bücher seit 177.S und 

 auch alle Lexicons schreiben ? Man kann doch 

 nicht annehmen, dass Herr v. Madarász glaubt, 

 dass wenn man aus einem .s- ein z macht, aus 

 einem Wagenschupfen sofort ein Vogel entsteht. 

 Doch genug der Schnurren. Die Sache ist ganz 

 einfach: Remis ist ein polnisch-slavischer Vo- 

 gelnamen und das wussten alle Franzosen ganz 

 genau. Man braucht nur z. B. Sachs-Vilatte — 

 es genügt die kleinere Ausgabe — in die Hand 

 zu nehmen, um zu finden : remis (re-mi's) [poln.] 

 s. m. zo. Beutelmeise f. Remis, Vogel (Parus 

 pendulinus).» Also (re-mi's) ist die französische 

 Ausspraclie des polnischen Wortes remis, 

 welches nicht Zufluchtsort oder Schupfen, son- 

 dern factisch der polnische volkstümliche Name 

 der Beutelmeise ist. Unser ausgezeichneter Sla- 

 vist Dr. J. Melich gab mir folgende Auskunft : 

 «Remisz (lese : remis) = remiz (polnisch) --= Beu- 

 telmeise ; russisch = reniez; Linde sagt in seinem 

 1 grossen polnischen Wörterbuche : germán ice = 

 rohrmeise ; niedersächsich = rentmesken, rieth- 

 meise ; in einigen Gegenden = remiz«. Ein 

 Trost könnte Herrn Dr. v. Madarász bleiben, 

 dass er sich nämlich durch Dresser hätte ver- 

 führen lassen können, der in seinem Quellen- 

 werke "A history of the rieds of Europe» Vol. 

 in pag. 159 sagt: «Remiz penduline, French; 

 Fiaschettone, Italian; Beutelmeise, German; 

 Remess, Russian.» Dresser hat aber in dieser 

 Form recht, weil der polnische Name dieses 

 Vogels in Frankreich gang und gebe ist und 

 wie dies kam, das möge man der Geschichte 

 der polnischen Emigration und den fran- 

 zösischen Reisenden verdanken. 



Ausser der famosen Remise, hat aber Herr 

 Dr. V. Madarász auch noch etwas anderes an 

 Stejneger's Restitution auszusetzen. Er findet 

 nämlich, dass Remiza barbarisch klingt und in 

 die Reihe jener Namen gehört, von welchen der 

 n. internationale zoologische Congress von 

 Moskau sagt: uTout barbarisme, tout mot formé 

 en violation des règles de l'orthographie, de la 

 grammaire et de la composition devra être 

 rectifié» ; man sollte also Remiza vorher latini- 

 sieren oder gríficisieren; — wie? das wird vor- 

 i derhand nicht verrathen ; ob nämlich Remizus 

 * oder Remizos oder sonstwie ? Wenn diese Idee 



