26 CSORGEY TITUSZ 



irodalmi tekintetben értékes, remek tanulmánya. Ugyanott vált mesterévé a 

 lábszánkózásnak is, amely sportot „A lábszánkózás kézikönyve" — 1897. — 

 cimen elsőnek ismertetett magyar nyelven s melyet csaknem utolsó napjáig 

 fiatalos rugékonysággal folytatott. 



Mint a magyar állam képviselője közreműködött a Parisban, 

 Londonban és Berlinben tartott nemzetközi madártani kongresszuson, 

 megerősítve és kiterjesztve a külföld tudományos előkelőségeivel való 

 széleskörű összeköttetéseit. Tevékeny részt vett hazai állatvédelmünk 

 kifejlesztésében is, megszervezője és elnöke volt a kőszegi és alelnöke az 

 Országos Állatvédő Egyesületnek. Intézetünk felkérésére, mint a Magyar 

 Állatvédő Egyesületek Szövetségének hivatalos kiküldöttje részt vett a 

 Turin ban 1911-ben összehívott állatvédő kongresszuson is. Szomorú 

 tapasztalatairól „Levél az olasz madárvásárról" cimen irt nagyhatású 

 beszámolót az Aquila XIX. kötetében. 



Intézetünk élére, mint Herman Ottó legméltóbb örököse, 1916-ben 

 került, mint tiszteletbeli főnök, 1918-tól kezdve ministeri tanácsosi cimmel. 

 Nemes lelkületével, szivj óságával meleg családi hajlékká tette intézetünket, 

 a vele töltött — fájdalom mindössze 6 esztendőt — legkedvesebb emlékeink 

 között őrizzük. 



Életének e vázolása alkalmából nem mulaszthatjuk el, hogy iránta érzett 

 hálánkat ki ne terjesszük özvegyen maradt hü életpárjára, szül. pongyelóki 

 RÓTTH DÓRÁBA is, aki ideális harmóniában töltött életük folyamán minden 

 munkájában osztozott s aki az élet anyagi részének minden gondját magára 

 vállalta, hogy férje megmaradhasson abban az ideális eszmekörben, melynek 

 alkotásai minden értékét köszönhetjük. 



Csörget Titus, 



