52 Dr. NAGY JEJMÔ 



és Bárányos réti községek környékén vannak. Ennek madárvilága nem 

 különbözik a délvidéki Alföld müveit területeinek madárfaunájától. 



Nagyobb erdőségek, typikus dunamenti berkek, p p o v a (Ópáva) 

 község határában az u. n. Besznyfok körül vannak. Gyönyörű őserdő 

 részletek, természetes állapotok, ahol csak a Duna folyam uralkodik, 

 amely egy helyen épit, máshol pedig rombol. 



Ez erdőtől délre nem messze állott még egy fél emberöltővel ezelőtt 

 Königsdorf, s a Duna partja felé pedig Albrechtsdorf községe, 

 mindkettő azonban áldozata lett a Duna árjának. Lakóik elköltöztek, s 

 a házakat elmosta az árviz. Königsdorfnak nyoma sincs már meg, s 

 csak az erdőt hivják róla „königsdorfi" erdőnek; Albrechtsdorfnak utolsó 

 házaiból pedig 1914-ben pár omladozó viskó állott még fenn. 



Az erdőségek egyik része tiszta tölgyes szálerdő, aljnövényzet nélkül ; 

 másik része pedig nyárfa — fekete és fehér nyár, — roppant sürü járha- 

 tatlan aljbozóttal, amelyet a vörösgyűrü som (Cornus sanguinea), kutya- 

 benge (Rhamnus frangula) és fekete galagonya (Crataegus nigra) alkotnak. 

 Ezt a bozótot még jobban összebogozzák ép az aldunai berkekre oly jellemző 

 kúszónövények. Ilyen az alul kúszó szeder, azután a nagy magasságba is 

 felkúszó erdei szőlő (Vitis silvestris), melynek néha karvastagságú kúszó 

 szárai a nyárfák törzsére 15 — 20 m. magasságra is felkapaszkodnak. Iszalag 

 (Clematis) helyenként szintén nagy mennyiségben lepi el a bokrokat. 



E sürü bokros aljú erdőségben, amely egy régi Duna-ág mellett 

 húzódik el, az alföldi erdőségeknek körülbelül minden madarát megtalál- 

 hatjuk : cinkékei, tarka harkályokat, légykapókaX, vadgerlét, a tölgyesekben 

 az erdei pintyet, fekete rigót, barátka poszátát, fülemilét stb., azonkivül itt 

 a nyárerdőben találjuk még a jellemző madarakat : a szürke gémet — tele- 

 pekben fészkelve — és a harna kányát, szintén nagy számban fészkelve. 



Kisebb nyárfás csoportok s bokros helyek vannak még a Duna partja 

 felé, és egy nagyobb bokros terület van szintén a Duna partján az u. n. 

 Cservenka, amely egy párhuzamos morotvákkal végighasogatott homo- 

 kos terület, sürü fűz, galagonya és kökény hokisokkal és nyesettfejü fűz- 

 fákkal. Az apró énekeseken kivül jellemző e területre a függő cinke és a 

 hamvas varjú, mindkettő fészkel is. 



Elszórt füzbokrok kisebb-nagyobb területen, még másutt is vannak 

 a Réten a magasabb helyeken, s ugyanitt is mindenütt megtalálhatjuk a 

 függő czinkét és hamvas var jut. 



Az egész Rétet majd minden tavasszal elönti az árviz, még pedig oly 

 mértékben, hogy átlag 2 — 3 méter viz van a rét talaja felett, amikor azután 

 csolnakon keresztül-kasul járhatunk a nádasok, bokrok felett, avagy a szál- 

 erdő oszlopos mennyezete alatt. 



Az árviz természetesen nagyban befolyásolja a madarak megtelepedését 

 és költését. A sokáig tartó nagy viz elűzi a madarakat ; mert először a 



