JEGYZETEK A BALATON MELLÉKÉRŐL 1921 ŐSZÉN 127 



Jegyzetek a Balaton mellékéről 1921 őszén. 



Irta: Ghernelházi Chernél István. 



Az elmúlt ősszel nem végezhettem rendszeres megfigyeléseket a 

 Balaton mellett való időzésem során. Mindössze csak 17 napot — szep- 

 tember 30-tól október 17-ig — töltöttem Badacsonyban, kétszer 

 utaztam végig az északi part mentén s egy izben Bévfülöpről átláto- 

 gattam Balatonboglárra, hogy az ottani 300 holdas „berket" szem- 

 ügyre vegyem. 



A rendkivüli szárazság miatt — július eleje óta október végéig nem 

 volt a környéken eső, ellenben szokatlan hőség és még októberben is 

 remek nyárias idő — a Balaton majdnem 1 méterrel megapadt, partjain 

 zátonyok, szigetkék keletkeztek, a somogyi oldalon a „berkek" kiszáradtak 

 és a sekély szélvizek helyén nagy területeken fehérlett a puszta futó- 

 homok. A leilei és fonyódi „Nagyberek", az utóbbi egész 24.000 holdnyi 

 nagyságában és kb, 12 km.-nyi hosszúságában a „Kis-Balatonig", 

 nyáron át kigyuladt és azóta folyton égett. Hatalmas kép tárult a néző szeme 

 elé, mikor szelesebb napokon ez az egész roppant terület füstfelhőket 

 bocsátott magából az ég felé, a tőzeges helyeken pislogó tüzvonallal, a 

 nádasok táján magasba lobogó lángnyelvekkel világítva meg az éjszakákat. 

 Állandóan ugy festett az égő berek, mintha 30—40 falu égne s köztük a 

 terület is a tüz hatalmába esett volna, mely iV» méter mélységig lehatolva 

 hamvasztotta a tőzeget mindenütt. 



A kiszáradt mocsarak, a nagy területen égő berkek, bizonyára ked- 

 vezőtlenül befolyásolták a Balaton madáréletét s az állandó szárazság, 

 a nap-nap után derült ég és enyhe, meleg idő, ritkán lengedező szellőkkel 

 a vonulást alig akasztották meg s igy az egész mozgalom szinte észre- 

 vétlenül játszódott le; a Balaton és környéke tehát néptelen volt. 



Sovány jegyzeteimet e mostoha körülmények között megnyilatkozó 

 madáréletről csakis az okból közlöm mégis, mert kiegészíthetik az utóbbi 

 években e vidéken végzett őszi megfigyeléseimet s bizonyos tanulságokat 

 szolgáltatnak Aquilánkban megjelent előbbi közleményeimhez. 



