176 KISEBB KÖZLEMÉNYEK 



is elvesztek, de a csonka példány meg van s most is jól felismerhető. 

 Sajnos azonban a származási helyéről, idejéről pontosat nem tudok. 



Feltétlenül verb ás zi származású s ha jól emlékszem márciusban 

 került hozzám. j^^ ^^^^ j^^^ 



A berki poszáta (Cettia cetti Marm.) előfordulása Magyar- 

 országon. E faj első példányát az 1908 — 10. évek valamelyikében, 

 december végén ejtettem el Óverbászon. Az időbeli bizonytalanság 

 onnan ered, hogy a madár s a reávonatkozó följegyzések elvesztek. 

 A madarat ugyanis annak idején a M. K. Ornith. Központba küldtem föl, 

 mint a Locustella luscinioides első itteni telelésének bizonyítékát. Fivérem 

 azonban csakhamar értesített, hogy a madarat Csörget megvizsgálta s 

 Cettiának határozta meg. A madár erősen sérült volt, amiért nem is 

 preparáltam, hanem azonmód az intézetnek küldtem meg.^ 



1919. febr. 15-én ismét elejtettem egy cf-et, melyet ugyancsak a 

 Madártani Intézetnek küldtem fel. 



1921-ben már több izben megfigyelhettem ezt az érdekes vendéget, 

 még pedig az elsőt jan. 28-án; febr. 8-án pedig legalább két példányt 

 láttam, melyet Dr. Nagy Jenő- vei együtt egész márc. 8-ig figyeltünk meg; 

 azonban rendszerint csak egy madár került egyidejűleg szemünk elé. 

 A madarat több izben lelőhettem volna, de sokkal szivesebben válasz- 

 tottam a megfigyelést, mert hisz egy bizonyító példány már kezeink 

 között volt. 



Megfigyeléseim szerint a herki poszáta rendkívül rejtett életmódot 

 élő madár, mely a gyakorlott megfigyelő tekintetét is könnyen kikerüli. 

 Hangját jóformán csak felingerelt állapotában hallatja s következőképpen 

 szól: „gyek-cek-sztik-sztik". Legkönnyebb volt ráakadnom kutya segítsé- 

 gével, mivel ez minden zeg-zugot kikutatott s a berki poszátára bukkanva, 

 ez ingerült hangjával elárulta jelenlétét. Néha más hangot is adott ilyen- 

 formán: crretet, hasonlóan az ökörszem hangjához, csak valamivel erö- 

 sebben. Ha hangját már ismerjük, ugy a madár jelenlétét már meglehetős 

 távolból megállapíthatjuk. 



Tartózkodási helye a sürü nádas; különösen szereti az avas, állott, 

 töretlen náderdőt, melyben egér módjára keresztül-kasul bujkál, szabad 

 tisztásokat lehetőleg kerülve; szükség esetén azonban igen sebesen repül. 

 Farkát ülés közben, de repüléskor is kissé emelten tartja; ezt mindkét 

 elejtett példány üldözésekor alkalmam volt megfigyelni. 



* A madár tényleg intézetünkbe került, cimkét kapott s mivel kitömhető nem 

 volt, spirituszban konzerváltatott. Az üveg és a vonatkozó közelebbi adatok azonban 

 ismeretlen módon elvesztek, miért is e faj előfordulását annakidején bizonyitó példány 

 hiányában nem közölhettük. Szerk. 



