2r> TEHNICA OBSERVAŢIEI \1T VT.B ASUPHA EMBKIONUr.UI DE GAINA 



Orescâtoria este prevăzută cu o instalaţie de incubare. 



Pentru toate problemele organizării crescătoriei, alimentaţiei (pentru adulţi şi 

 jiuict), ale prevenirii şi tratamentului bolilor infecţioase, trimitem cititorul la indicaţiile 

 din manualele lui E. E. P e n j o n k i e v i c i : Creşterea păsărilor şi A. M a u c h : Creşterea 

 păsărilor. Eecomandăm de asemenea excelentele tratate sovietice indicate în bibliografie. 



în toate aceste lucrări se găsesc şi preţioase indicaţii în legătură cu tehnica incu- 

 bării, asupra căreia nu putem insista aici. în fig. 6 şi 7 prezentăm o vedere generală a cres- 

 cătoriei noastre, în care se recunosc despărţiturile, instalaţiile cu cuiburi de capcană etc. 

 Figura 8 arată Laboratorul de embriologie experimentală instalat la Institutul de medi- 

 cină din Timişoara, în care s-au executat majoritatea hicrărilor descrise în acest voliim. 



în genere este nevoie de o încăpere ferită de curenţi de aer şi de praf. Aerul este aici 

 sterilizabil cu ajutorul unei lămpi de cuarţ. Acest hicru se realizează în boxele care se 

 pot vedea în fotografie. în fiecare boxă se află o masă de lucru şi o masă de pregătire 

 a materialelor, un incubator, prizele necesare (fig. 9). 



Majoritatea intervenţiilor nu necesită măsuri speciale de asepsie. Am renunţat la 

 măştile de faţă şi mînuşi. Numai instrumentele care vin în contact cu conţinutul oiiălor 

 sînt sterile. Puterea bactericidă a albuşului este destul de mare pentru a permite acest 

 fel de a lucra. Bineînţeles, fac excepţie cercetările bacteriologice sau virologice, care nece- 

 sită măsuri speciale. 



PIIINCIPII GENERALE ALE TEHNICII OBSERVAŢIEI VITALE 



Dorinţa şi necesitatea de a studia direct embrionul viu, de a urmări procesul de 

 dezvoltare a unuia şi a aceluiaşi embrion prîntr-o serie de observaţii succesive sau chiar 

 prin observaţia continuă, a stat la baza elaborării unor tehnici devenite astăzi indispensa- 

 bile, fie pentru studiul procesului ontogenetic normal, fie pentru urmărirea efectului 

 unor intervenţii directe sau indirecte asupra corpxdui embrionului sau anexelor ^) sale. 



Obiectul studiului nostru este fie embrionul fixat într-un moment dat al dezvol- 

 tării sale, deci studiul momentului fixat (unui moment reţinut din seria de transformări 

 prin care trece embrionul), fie cuprinderea unei succesiuni de transformări, morfologic 

 sezisabile. în cazul al doilea ne aflăm în domeniid morfo-fiziologiei. 



Trecerea de la morfologia momentului fixat la morfologia procesului se face stră- 

 bătînd mai multe trepte metodologice. 



Prin fixarea mai multor momente aparţinînd la embrioni diferiţi, în stadii 

 evolutive diferite, sau aparţinînd unor formaţiuni omologe ale unuia şi aceluiaşi embrion 

 în stadii diferite de dezvoltare sau funcţie, putem obţine o primă serie, o succesiune de 

 imagini. Dar la stabilirea numărului de ordine corect al acestor imagini, care trebuie să 

 reprezinte seria imaginilor morfologice ale procesului pot apărea erori in stare să denatu- 

 reze realitatea procesului studiat. 



TJn pas înainte îl constituie recoltarea şi fixarea obiectelor, luate de la unul şi acelaşi 

 embrion, menţinut însă în viaţă. în acest caz însă trebuie ţinut seama de efectele multi- 

 l»leior noastre intervenţii. 



') ,, Anexele" sînt organe (Ic cea niiii marc iniporlanţă pentru dezvoltarea eniliriunului. Termenul jiu are 

 sensul de organ de importanţă secundară. 



