I ( TEHNICA OBSKRVA'nut VI l'ATJî ASUPIÎA EMBHIi)miI,lH DB GAINA 



inciziei ectodermiilui tegu.mentar şi pe jglieabul neural. Plaga operatoare însăşi menţine 

 implantul pe loc (grefă „autoforă"). In aceste condiţii, grefele sînt vascularizate şi inervate 

 repede de către gazdă. 



EXECUTAEEA MIELOSCHIZISULUI 



Monientiil cel mai favorabil pentru executarea acestei operaţii este în a treia zi de 

 incubaţie, zi în care trunchiul embrionului nu a suferit încă torsiunea laterală şi în care 

 există încă o breşă amniotică (partea neînchisă a amniosului) deasupra părţii caudale a 

 cor])ului embrionar ^). După ce am ferestruit oul în a doua zi de incubaţie, în modul des- 

 cris, verificăm în a treia zi prezenţa caracterelor morfologice tipice pentru acest moment 

 al dezvoltării ontogenetice, favorabil intervenţiei noastre (vezi Anexa III). După ce am 

 selecţionat embrionii prezentînd momentul optim de dezvoltare, procedăm la coloraţia 

 vitală, depunînd un portcolorant de agar îmbibat cu roşu neutru sau albastru de Nil pe 

 partea caudală a embrionului (vezi ,, Coloraţia vitală"). După ridicarea portcolorantului, 

 breşa amniotică şi părţile embrionare subiacente trebuie să fie net colorate. Apare astfel, 

 prin transparenţa membranei viteline, tubul neural, avînd în dreapta şi în stînga bine 

 diferenţiate somitele (fig. 39, 40 şi 41). Tubul neural şi somitele sînt acoperite de ectodermul 

 tegumentar. 



Trecem acum la executarea operaţiei propriu-zise de mielo(rahi)scliizis. 



Primul timp al intervenţiei constă în incizia cu acul operator ascuţit (vezi ,, Instru- 

 mente microchirurgicale") a membranei viteline situate deasupra tiibului neural. Coloraţia 

 vitală a acestei membrane subţiri şi transparente, lipsite de structură celvilară, iişurează 

 foarte mult acest timp operator. 



Urmează incizia tubului neural (împreună cu incizia ectodermului tegumentar). 

 După incizia membranei viteline, partea caudală a trunchiuhii embrionului ne apare clar 

 şi direct accesibilă prin breşa amniotică. Tubul neural prezintă pe linia mediană o dublă 

 dungă fină, albicioasă, locul sudurii dorsale a ridicaturilor neurale. Sub controlul binocu- 

 larului aplicăm acul operator cu vîi'ful său exact pe această dungă, în regiunea neacoperită 

 de aranios. 



La o uşoară apăsare, sudura dorsală a tubului neural plesneşte şi vîrful instriimen- 

 tului pătrunde în lumina canalului ependimar, fără a străbate însă comisura ventrală, 

 greşeală care este urmată de obicei de o hemoragie mai mult sau mai puţin piiternică. 

 Acul operator pătruns în canahil ependimar deschide acum tubul neural pe o lungime care 

 poate varia — după nevoie — de la 5 pînă la 1.5 segmente (uneori şi mult mai mult). Putem 

 pătrunde cu acul operator dedesubtul marginii craniale a breşei amniotice, pînă departe 

 înspre mielencefal (fig. 70, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78 şi 79). 



în măsura în care vîrful instrumentului operator deschide sudura dorsală a tubului 

 neural, buzele inciziei se îndepărtează una de cealaltă sub influenţa unei tracţiuni transver- 

 sale, graţie căreia plaga operatoare creată în t uliul lU'iiral rămîne deschisă. Această trac- 

 ţiune ti'ansversală se instalează abia în a ti'eia zi de incubaţie. Ea este in legătură cu dife- 

 jcnţierea membrelor, cu migrarea materialului nmscular dorsal însiu'c regiunile vcntro- 



^) Se referă Ia rasa l.rgliorii. l.a l'lymoulli, aiiinioMil se iiicliiilc mai iiuel. 



