XNTBODUCEEE 



19 



să apară înăuntrul sistcmnhii interacţional, statornicit în (lefiirsul filogenezei. Este clar 

 că pe baza acestei concepţii nu se pot admite aşa-zisele „perioade prefuncţionale", aşa cum 

 an fost imaginate de W i 1 h e 1 m E o u x, ci trebuie admise „funcţii preadidte", deci 

 funcţii diferite de cele ale organismului pe deplin diferenţiat. 



Concepţia lui W. E o u x asupra perioadei prefuncţionale rupe de fapt forma de 

 funcţie, permiţînd organului să treacă printr-o perioadă <le intensă morfogeneză, conside- 

 rată însă afuncţională. 



Există însă, în realitate, o continuă evoluţie a interrelaţiilor dintre elementele 

 constitutive ale embrionului, deci .şi a funcţiilor lor, pînă la atingerea pragului funcţi(jnal 



Fig. 5. — Sistemele de iiiterrelaţii în cazul traiisplantrnilor. 



adult. Astfel, distrugerea măduvei la cmbiionul de găină nu împiedică diferenţierea mem- 

 brelor din teritoriul distrus jiină în a 12-a zi de incubaţie. Tulburările în diferenţierea mem- 

 brelor se instalează abia după atingerea acestei vîrste, cînd integritatea sistemului nervos 

 devine necesară progresului ontogenetic normal. Integritatea tubului neural este însă 

 necesară diferenţierii vertebreloi' (îndeosebi a arcurilor vertebrale), a musculaturii 

 dorsale etc. 



Pînă la atingerea asemănării funcţionale şi morfologice cu organismul pe deplin 

 dezvoltat, organele embrionare pot avea deci funcţii care diferă cantitativ sau calitativ 

 de cele definitive (,, funcţii preadulte"). W i e n tr e b e r t şi N e e d h a m vorbesc 

 despre funcţii ,, tranzitorii". 



Menţinerea treiitelor intermediare în deciirsid procesului ontogenetic trebuie privită 

 şi cercetată prin prisma funcţiilor preadulte îndeplinite de aceste forme intermediare 

 în complexul embrional, funcţii ce determină menţinerea lor în an.umite perioade. 



Putem cita ca exemple — lăsînd la o parte ciinoscutele efecte de inducţie şi orga- 

 nizare — , rolul globului ocular în dezvoltarea masivului facial, activitatea secretoare a 

 epiteliuhii bronşic în primele faze ale dezvoltării plăminului, fenomenele de secreţie mero- 

 crină observate la nivelul mucoasei gastrice în junU celei de-a 12-a zile de incubaţie la 

 <'mbrionid de găină, rolul contracţiilor inimii i)entru diferenţierea ţesutului elastic (for- 

 mîndu-se mi organ elastic trecător). 



Cimoaşterea tuturor interacţiimilor caracteristice fiecărei faze de dezvoltare ar fi 

 echivalentă cu înţelegerea întregului pioces de <Iczvoltare, dar de acest obiectiv sîntem 

 încă foarte depărtaţi. 



