14 



INTRODUCERE 



aparţinîiul unor parteneri de rase sau specii diferite, eiim sîut, de pildă : introducerea^ 

 gălbenuşului într-un oviduct străin, unde capătă un strat de albuş heterorasial sau hetero- 

 specific, aşezarea enil)rionuliu vegetal (cereale), pe un li"teroendosperm, înlocuiri de 

 albuş la oul de pasăre, introducerea ovulelor fecundate în oviducte străine la mamifere, 

 transplantări de ovare întregi în mame adoptive de altă rasă sau specie etc. 



Oa toate că rezultatele obţinute piin aplicarea acestor metode nu ne permit încă 

 aprecierea definitivă a lor, se poate afirma de pe acum că ele deschid un vast domeniu de 

 lucru, extrem de atrăgător şi bogat in perspective. 



Eolul sistemului nervos, d<' mijlocitor între mediu şi organism, subordonarea treptată 

 a metnlxtlisniului general şi local acţiunii sistemidui nervos în timpiU ontogenezei, elemente 



forme ddulte 



Hait) ereOitarâ 



generaţii 



Mediul, con'iiilii 

 hctna 



Fig. 1. — Bazele conceptului general al complexului ontogenetic. 



n, b, c. (1, c . . . ~ generaţii succesive. îu continuitatea lor .materială ..învelitul" exterior = continuitatea 



condiţiilor ^i fa*-torilor de mediu, necesari vieţii şi dezvoltării. Sâgetile verticale -= factorii .actuali" care 



inter\in în ontogeueză. Săgeţile orizontale - succesiunea filogenetică (istoric'i} a factorilor . 



esenţiale ale învăţăturii lui I. P. Pavlov, au devenit şi ele — împreună cu concepţia sa a 

 transformării filogenetice a reflexelor condiţionate în reflexe necondiţionate — indispensa- 

 bile concepţiei sintetice materialist-dialectice a procesului de dezvoltare. 



Apare astfel firesc faptul că majoritatea covîrşitoare a cmbriologilor si biologilor 

 contemporani, care stau pe poziţiile materialismului dialectic, exprimă şi susţin — sub 

 diferite forme — concepţia complexului ontogenetic. 



în ţara noastră, acad. C. I. Parh'on, pe care-1 putem considera întemeiet tirul 

 orientării experimentale în embriologie la noi, susţine în cartea sa, ,, Biologia virstelor" 

 ideea complexului interacţional ontogenetic, ca şi acad. V. D. M î r z a în lucrarea sa 

 ,,Embriotrofia". 



Schema alăturată (fig. 1) este menită să uşureze înţelegerea conceptidui general 

 al complexului ontogenetic. Sint prezentate aci, simplificat, generaţii succesive a, b, c, 

 d, e,... .n, în continuitatea lor materială şi este înfăţişată în acelaşi timp — formîndu-le 

 un înveliş exterior — continuitatea condiţiilor şi factorilor de mediu indispensabili vieţii 

 şi dezvoltării sau intervenind în procesele de dezvoltare. Săgeţile orizontale reprezintă 

 dezvoltarea organismelor şi a elementelor mediului, succesiunea în timp a condiţiilor şi 

 factorilor de mediu, aspectul istoric. Săgeţile verticale care se văd pe secţiiuiile transversale, 

 făcute prin schema complexidui ontogenetic, reprezintă totalitatea elementelor, condiţiilor, 

 factorilor care intervin în procesul de dezvoltare sau fac parte din acest proces, deci, con- 

 ţinutul complexului ontogenetic într-un moment dat, totalitatea elementelor concrete, 



