ANKXV I 137 



Modificările iiu'tiil)nlisinnliii vor putea iiit'liU'Uţa, la lîiulul lor, structura morfo- 

 l'uui'ţiouală a embrionului. 



Toate aceste metode au deci justificarea lor, cu toate că valoarea lor poate fi ine- 

 gală pentru cercetarea unei probleme concrete. Dar rezultate sintetice nu pot fi obţinute 

 decît prin justa lor îmbinare. 



Apreciind din pliu marea importanţă pe care o au pentru studiul jn'oceselor onto- 

 genetice la embrion metodele de cercetare ale metabolismului — deci metode care se 

 adresează, din ])unctul nostru de vedere, etajului morfologic ultrastructural, — ,, conţi- 

 nut ui" celorlalte etaje, — nu putem totuşi să depreciem metodele şi tehnicile adai)tate 

 la studiul etajelor structurale mai ,, grosolane". 



Formele .şi funcţiile cores])unzătoare fiecărui etaj structural rei)reziută cîte o calitate 

 nu)rfo-funcţională nouă, rezultatid unui salt în procesul de dezvoltare şi, ca atare, o 

 realitate obiectivă, care justifică dezvoltarea şi ai)licarea metodelor şi tehnicilor adecvate. 



BIBLIOGRAl-IE 



1. F r e y-W y s s 1 i n g A., Subniikrcskopische Mcrpho'.ogie ies Prolo;>lasmas iind seiiter Derivate, Protoplasma 



M)nographien, t.XV, Berlin, Borntrăger, 1938. 



2. M e n k e s B., Conceputul lărgit al morfologiei şi dialectica jormei, Studii, 1948, nr. 2, p. 50. 



3. — Contribuţii la orientarea anatomiei patologice, Bul. anat. patol., 1955, nr. 1, p. 6. 



18 — 0. 1778 



