152 TEHNICA OBSERVAŢIEI VlTALK ASUPRA EMBRIONULUI DE CAiNA 



Plămîiuil prezintă o reacţie pozitivă medie din ziua a 14-a de incubaţie. 



Epiteliul tubului digestiv prezintă, în porţiunea ai)icală,un lizereu cu reacţie pozitivă 

 începînd cti ziua a cincea — a şasea de incubaţie. In mucoasa intestinală, fosfataza alcalină 

 este considerată ca enzima determinantă a resorbţiei hexozelor şi a diverselor molecule 

 lipidice. De altfel, la aceeaşi vîrstă, după cum am arătat, se observă şi prezenţa glicoge- 

 nului în celulele epiteliale ale tubului digestiv. 



în inimă şi in vasele sanguine, endoteliul prezintă o reacţie iiozitivă a fosfa- 

 tazei alcaline. 



în muşchi, reacţia fosfatazei alcaline este intens pozitivă, dar numai la nivelul 

 iiiervaţiei, în rest menţinîndu-se negativă sau slab pozitivă. 



Cartilajele prezintă o reacţie intens pozitivă din ziua a nona de incubaţie, liind 

 p) eniergătoare proceselor de osificare. 



Eeacţia fosfatazei alcaline aiată diferite inteusităţi lii mezeju'hini, în funcţie de 

 luocesul morfogenetic al diferitelor organe de origine mezenchimală. 



Din datele obţinute de noi şi de alţi cercetători asupra valorii reacţiei fosfatazei 

 alcaline putem conchide că prezenţa, localizarea şi intensitatea reacţiei acestei enzime 

 ne pot fi folositoare în aprecierea diferenţierii morfo-funcţionale a organismului in dez- 

 voltare. Eeacţia slab pozitivă este caracteristică lu'oceselor de morfogeneză şi localizarea 

 fosfatazei alcaline este nucleară ; reacţia medie localizată în citoplasmă precedă procesele de 

 diferenţiere, iar cea intensă, care cuprinde nucleul şi citoplasmă, sau numai citoplasmă, 

 denotă funcţii specifice ale celidelor organelor şi ţesuturilor respective. 



Studiul diferitelor enzime devine astfel o necesitate în aprecierea funcţiilor orga- 

 nelor embrionare. 



Dezvoltarea cercetărilor de histochimie, prin perfecţionarea metodelor şi inlătm-aiea 

 inconvenientelor care mai persistă încă în acest domeniu, va aduce o contribuţie deosebit 

 de preţioasă la cvmoaşterea şi înţelegerea proceselor morfo-funcţionale din perioada em- 

 brionară a dezvoltării organismelor. 



BIBLIUGRAHE 



1. A r o n M., De la concomilance e.iilre Vapiiuritiuii des ilols de Laiiyerhcuis funcliunneh eliez iembnjun el ielablisse- 



menl de la fonction glycoginique du fote, C. R. Soc. biol., 1920, t. 83. 



2. B 1 a II ([ u e t P. S t o 1 1 R. et C a p o t L., Sur l'aclioile des thyroides de l'embnjov de poiilel etiidie dans l'ceuj 



„marque" par VudministraUon de radioiode ă la paule, C. R. Soc. biol., 1952, t. CXLVJ, nr. 13 — 14. 



3. B o e 1 1 E. J. a. S h e n S. C, Funcţional DiHerentiulion in Emhrţjonic Developement. I. Cholineslerase Acii- 



vily of induced Neural Slructures in Amblysloma punctatum, J. Exp. Zool., 1947, nr. 97. 



4. Dawson A. B., Hislochemical Evidence of early Differenliation of the Suprarenal Gland of ihe Chick, J. Mor- 



phol., 1953, t. 2, nr. 3. 



5. D o r f in a n V. A. i Epstein S. M., Ghislohimiia cmbrionaliioi differcnliafii. Meloda okraţiuunia dlia 



opredelenia şelocinoi fosfalazi, D. A. N. SSSR, 1950, v. LXXII, nr. 5. 



6. K o ş t o i a n ţ H. S., Fiziologie comparată, Ed. med., 1954. 



7. I, e i b s o n L. G., Nervno-gumoralinaia reguliaţia gllkemii v lecenie oniogheneza, Fiziol. j,. 1950, t. XXXVI. nr. H. 



8. M a r i n e s c u G h., Z-a valeur des rfaclions hislologiques des ferments oxidants, Bull. d'liistol. appi., 1925, voi. 2. 



9. M e n k e s B., R î ni n i c c a n u C. şi M i c I e a C, Cercetări experimentale asupra posihilitălilur de regenerare 



şi compensare ale mâduuei embrionare, Bul. ştiinţ. Acad. R.P.R., Secţia de ştiinţe medicale, 1955, 

 t.VII, nr. 1. 

 10. M i r z a V., R î m n i c e a n u C, M i ci e a C, L u n g u 1 e s c u M. şi L i t v a c B., Inlerrelaţiile dinlre 

 vitelus şl embrionul de găină. Fosfataza alcalină .^i reacfia Feulgen In oniogcnrza embrionului de găina, 

 Bul. ştiinţ. Acad. R.P.R., Secţia de ştiinţe medicale, 1952, t. IV, nr. 4, p. 845. 



