31(1 DEZVOI.TAREA REACTIVITĂŢII EMBiaONULFI 



E.stc probabil ea, înaintea difereuţierii morfo-funeţionale a transmiterii nervoase 

 a excitaţiilor la distanţă în timpul ontogenezei, primordiile nervoase să acţioneze şi să fie 

 influenţate immai pe oale umorală, sau pe calea excitabilităţii generale a protoplasmei, 

 din celulă în celulă. 



Trebuie remarcat aici deosebitul merit al academicianului C. I. P a r h o n şi al 

 şcolii sale, de a fi susţinut încă de mult rolul pe care-1 joacă glandele cu secreţie internă 

 iu ontogeneza embrionară. 



în cercetările pe care le-am întreprins ne-am servit de metoda extirpărilor, distru- 

 gerilor locale, redeschiderii tubului nem-al la nivelul măduvei sau rombencefaluhii, folosind 

 intervenţiile mecanice, termice şi agenţii radianţi. O largă întrebuinţare au găsit şi 

 metodele transplantării şi explantării de organe embrionare în zone făiă inervaţie, 

 folosirea melanogenezei ca indicator al diferenţierii neuro-umorale şi utilizarea diferen- 

 ţelor iuţelii de diferenţiere a sistemului neuro-eudocrin la specii de păsări nidifuge şi 

 nidicole. 



INTERVENŢII ASUPEA MADUYEI SPINĂBII 

 EEDESCHIDEEEA TUBULUI NEUEAL MEDULAE 

 (MIELOSCHIIZISUL EXPERIMENTAL) 



împreună cu C. E î m n i c e a n u am folosit această metodă pentru a st udia 

 modificările care apar în urma unei redeschideri a tribului nem-al, în structura şi funcţia 

 măduvei, precum şi efectul acestei intervenţii asupra organelor periferice situate în teri- 

 toriul neuromerelor afectate. 



Cu această ocazie am putut face o serie de observaţii în legătmă cu dezvoltarea 

 normală a organelor axiale (măduva, coloana vertebrală, musculatura dorsală etc.) şi în 

 legătmă cu malformaţii frecvente, congenitale, ale acestor organe (spina bifidă etc). Cu 

 toate că unele din aceste observaţii sînt numai indirect legate de problema reactivităţii, 

 le vom descrie tot in acest capitol. 



în afară de aceasta, mielorahiscliizisid experimental a devenit în laboratorul nostru 

 o fază (timp) de pregătire pentru execTitarea electrocauterizării sau electrolizei măduvei, 

 şi pentru tehnica transplantării de organe pe corpul embrionului. 



Exteriorizarea tiibuluî neural deschis pe hmgimi diferite (chiar considerabile) 

 permite, de altfel, şi observaţia vitală a suprafeţei ependimare, a dezvoltării circulaţiei 

 sanguine intramedulare şi a altor fenomene de care ne vom ocupa mai tîrziu. Din motive 

 expuse anterior, întreiH-indem această operaţie în ziua a treia de incubaţie, după ce am 

 ferestruit oul în a doua zi de incubaţie. Opei aţia constă în încizarea tegumentului şi a suturii 

 dorsale a tubiilui neural, la nivelul mugurilor membrelor inferioare, al membrelor su- 

 l)erioare sau între regiunile membrelor. în zilele care urmează operaţiei putoni observa, 

 prin fereastra oului, dezvoltarea regiunii afectate. 



Tubul neural deschis se poate observa şi jnin transparenţa amniosului (care s-a 

 închis între timp). Tensiunea transversală, acţionînd asujna tubului nemal deschis, face 

 ca cele două buze ale jgheabului neural foi mat din nou să se îndepăiteze din ce în ce mai 

 mult de linia mediană (fig. 212), jgheabul neiual deschizîudu-se ca o carte pînă la întinderea 

 lui completă pe suprafaţa dorsală a embrionului. Se formează o placă neurală ale cărei 

 margini laterale restabilesc continuitatea cu ectodermul tegumentar. Observind cu lupa 

 binoc\ilară sau cu ultropacul suprafaţa acestei j>lăci neurale prin transparenţa amniosiilui 



