348 DEZVOLTAREA EEACTIVITĂTn EMBniONULCI 



Imediat ventral faţă de tubul ueural găsim coarda dorsală încă înaintea transfor- 

 mării ei vezicxiloase ; în primele trei zile de incubaţie coarda dorsală este formată, după 

 cum se ştie, dintr-un cordon celular de striictura epitelială obişnuită. Abia spre sfîrşitiil 

 celei de a treia zile de incubaţie începe tumefacţia hiflropică a celulelor notocordului. 

 Această îmbibi ţie merge paralel cu acumularea lichidului amniotic şi cu creşterea rapidă 

 a cantităţii lichidului subembrionar. Cantitatea de apă necesară acestor procese provine, 

 cum se va vedea într-un alt capitol, din albuş. De jur împrejurul coardei dorsale, mezen- 

 chimul începe să se condenseze, contrastînd cu aspectul reticvilat lax al zonelor mezen- 

 chimatoase mai îndepărtate. Subliniem că în mod normal suprafaţa anterioară (ventrală) 

 a tubului neural se găseşte în contact direct cu această parte condensată pericordală (cu 

 sclerotomul). In di-eapta şi în stingă formaţiunilor nervoase găsim somitele, care în a treia 

 zi de incubaţie nu ajung încă pînă la nivelul crestelor ganglionare, respectiv ganglionilor 

 rahidieni, miichia lor dorsală aflîndu-se pe un plan ceva mai ventral. Lateral de şirul 

 semitelor se află, de ambele părţi, plăcile laterale ale trunchiului şi primordiile membrelor 

 sub formă de aripioare mezenchimatoase încă nediferenţiate, însă foarte bogat vasculari- 

 zate. Nu insistăm aici asupra celorlalte formaţiuni : aorta, canalicule segmentare şi canalul 

 lui Wolff, endodermul etc. 



La suprafaţa corpului embrionar se află ectodermul tegumentar format dintr-un 

 singur strat de celule cubice, despărţit de tubul nemal şi sotnită de un îngust strat de 

 mezenchim lax. 



Eedeschiderea tubului neural produce însemnate modificări în topografia şi forma 

 organelor axiale învecinate şi în însăşi structiira măduvei. Prin retransformarea tubidui 

 ueural într-o placă neurală care se întinde pe suprafaţa dorsală a embriomdui, epiteliul 

 ependimar devine o parte integrantă a suprafeţei corpului embrionar şi restabileşte la- 

 teral legătura pierdiită în timpul formării tubului neural cu ectodermul tegumentar. 

 Celulele ectodermidui tegumentar se continuă acum direct cu celulele care intră în consti- 

 tuţia plăcii neurale. 



întreaga regiune dorsală a embrionuhii poartă pecetea deschiderii sub forma de 

 carte a tubului neural. 



Examinată în zilele următoare operaţiei, toate formaţiunile dorsale, situate în mod 

 normal lateral faţă de tubul neiu'al, au fost împinse în direcţia ventrală. în ceea ce priveşte 

 formaţiunile care în mod normal ar trebui să înconjure tubul neural, acestea au fost, bine- 

 înţeles, împieilicate să se formeze* (fig. 218 şi 219). 



Rădăcinile autei'ioare şi posterioare emerg acum de pe faţa A'entrală a plăcii neurale. 

 Ganglionii rahiilieni, în loc să se afle lateral, faţă de tubul nexiral, sînt găsiţi acum dede- 

 subtul ]ilăcii neurale.. 



Prin întinderea celor două jumătăţi ale tubului neiiral pe suprafaţa dorsală a em- 

 brionului, jiorţiunea mediană (comismală) — de legătură — între cele două jumtăţi s-a 

 îndepărtat de sclerotonml care înconjură coarda dorsală. Prin această îndepărtare a jilăcii 

 neurale de sclerotom ia naştere un aspect foarte caracteristic, pe care îl găsim numai în 

 legiunea mieloschizisului, şi an\mie : jirezenţa unei benzi mezenchimatoase largi, formată 

 diutr-o reţea laxă de celule, între care se găsesc capilare. Această bandă mezenchimatoasă 

 anormală, care se găseşte între tubul neural şi sclerotom în toate cazurile operate, este 

 traversată, în porţiunile ei laterale, de nei'vii rahidieni (fig. 221). 



Muchiile dorsale ale somitelor, în întregime împinse în direcţia ventrală, sint şi 

 răsfrînte în afară. 



