364 r)EZVOL,TAUEA REACTlViTĂTU EMBEIONULUI 



Sub controlul lupei şi cu ajutorul coloraţiei vitale s-a reperat porţiunea cefalică 

 a tubului neural în regiunea veziculelor pros- şi mezcncefalice. Aceste vezicule, o dată 

 reperate, au fost distruse cu electrotermocauterul sau amputate cu acul de sticlă curl). 

 în figura 2C6 am redat schema regiimii asupra căreia s-a efectuat intervenţia noastră 

 (dreptungluul haşurat). Electrotermocauterul de care ne servim este o ansă de platină care 

 transmite căldm-a unui vîi-f foarte fin, adecvat mărimii obiectului de coagulat. 



După operaţie, oul se închide în mod obişnuit şi se repune în incubator. Operaţia 

 aceasta dă două feluri de rezultate : 



La nnii embrioni, la care am cauterizat veziciilele în regiunea descrisă mai sus, 

 reţeaua sanguină extraembiionară pierde legătura cu inima, legătură care în momentul 

 operaţiei este în curs de organizare. Aria vascidară se dezvoltă în aceste cazuri într-un 

 mod deosebit, pe care n vom descrie într-un capitol următor. 



La alţi embrioni (circa 10% din embrionii operaţi), circulaţia sanguină continuă 

 dezvoltarea ei normală. La aceşti embrioni, care cresc şi se dezvoltă, nu persistă din creier 

 decit bulbul. Vom numi deci aceşti embrioni ,,bulbari". La aceştia nu se foi'mează, 

 bineînţeles, nici hii)ofiza, nici epifiza, nici globii ociilari şi nici masivul facial. Embrionii 

 bulbari siut deci lipsiţi de cea mai mare parte a capului. Figura 265 şi 267 reprezintă im 

 embrion ,,bulbar" operat la 4.5 de ore de incubaţie. Acest embrion trăia la 9 zile de incu- 

 baţie, cînd ne-am hotăiît să-1 fixăm. Embrionul are jumătate (Un volumul unui embrion 

 normal. ,, Bontul" cefalic este acoperit de tegument, gîtul este sciu-t şi gros. Confor- 

 maţia tiuncliiuhii şi a membrelor este normală. Mugurii penelor s-au format în 

 mod regulat. 



în figma 208 redăm un alt tip de embrion ,,bulbar" la care s-a făcut intervenţia 

 tot la 45 de ore de incubaţie, ca şi la cel descris anterior. Pe, acest embrion, însă, l-|am lăsat 

 să se dezvolte pînăla a 10- a zi de incubaţie, cînd am hotărît să-1 fixăm. Prin bontul cefalic 

 herniază o veziculă chistică ce corespunde cu bulbul malformat. Corpul acestui embrion 

 „bulbar" prezintă o maKormaţie, întUnîtă destul de frecvent şi în afara oricărei intervenţii, 

 şi care a constat în lipsa de închideie a i^eretelui anterior toraco-abdominal (celosomie). 

 Printr-o deschidere largă, viscerele toraco-abdominale herniază. în fotografia noastră se 

 văd stomacul, duodenul, esofagul şi intestinele, care cad în afara corijului embrionar. 

 Mugurii pufului s-au dezvoltat bine. Conformaţia membrelor este normală. 



DISTilVGlillliA TELKNCKFALULUI ŞI A DIENCEFALULUI 

 I.A i:AIBTtI( NUL DE 50 - 55 DE ORE DE INCUBAŢIE 



Aceşti embrioni sint, în momentul operaţiei, mai evoluaţi decît cei din primrd grup. 

 La această vîi-stă, circulaţia sanguină este bine dezvoltată şi deosebit de intensă la nivelid 

 veziculelor cerebrale. Veziculele sînt acopeiite de un plex vascular, formînd pe alocuri 

 adevărate sinuri vasculare. Orice traumatizare provoacă o hemoragie intensă. Numai 

 cupa optică nu sîngerează cînd o traumatizăm. Embrionul este învelit în cea mai mare 

 parte de amuios. La această vîi-stă, embrionul stă culcat pe partea stingă şi prezintă 

 deci operatorului partea dreaptă a caprdui. Pentru a coagula suprafaţa stingă (pro- 

 fundă) a capului, este necesar să-1 ,, basculăm" cu ajutorul unui instrument special. 



Cu ocazia altor experienţe am putut stabili o comportare interesantă a vaselor 

 capilare embrionare : uşoare trauma! izări mecanice, ca loviri bruşte cu un instrument 

 bont, xuoduc imediat o stază intensă cu oi)rirea circulaţiei iu ţinutul capilar iuteresat. 



