REACTIVITATEA SI DEZVOLTAREA SlSTEMOT.TJI NERVOS 365 



Ne folosim de această stază pcntrn reducerea liemoragiei, opcrînd diii>ă ce o producem 

 în modul descris mai sus. 



La embrionii operaţi la această vîrstă nu am mai obţinut distrugerea completă a 

 capului o dată cu distrugerea prosencefalului şi a mezencefalului. Procesului formării 

 capului este midt mai avansat în această perioadă de dezvoltare. Leziunile sînt de data 

 aceasta mai localizate. 



Prezentăm un prim exemplu redat in figura 269.în acest caz am obţinut hemidistru- 

 geri ale feţei, telencefalului şi ale diencef aiului. Oi^eraţia a fost executată la 50 de ore de 

 incubaţie. Embrionul a trăit pină în a 17-a zi de incubaţie, cînd a fost sacrificat. în 

 figm-a 269 se vede că embrionul aie în regiunea calotei craniene o mare deschizătură iu 

 formă de fantă, prin care proemină patru vezicule clustice. Aceasta este tot ceea ce a 

 rămas din telencefal şi din dieucefal. Ochiul din partea dreaptă nu s-a dezvoltat de loc. 

 Ciocul siiperior s-a dezvoltat, dar a rămas mic, în raport cu ciocul inferior, dezvoltat 

 normal. Ciocul este ,, încrucişat", dispoziţie tipică, obţinută ori de cîte ori lipseşte un 

 glob ocular, fapt semnalat încă de E. W o 1 f f.' Maxilarul superior deviază înspre partea 

 cu defectul ocidar. Acad. CI. P a r h o n şi L a u r i a n au obţinut în acelaşi timp 

 cu noi ,, ciocul încrucişat" după distrugerea globului ocular. 



Aspectiil exterior al restidui trunchiului şi al membrelor este normal. Mugurii 

 pufului s-aii dezvoltat bine. 



In figiira 270 prezentăm rezultatele unei alte expeiienţe de cauterizare a creierului, 

 la 50 de ore de incubaţie. Şi acest embrion a fost sacrificat la 17 zile de incubaţie. în acest 

 caz, calota craniană prezintă o despicătură situată în partea dreaptă a liniei mediane, 

 deasujira globilor oculari. Prin ea herniază o veziculă chistică, rest din creierul dezorga- 

 nizat prin operaţia efectuată. Cei doi globi oculari nu s-au mai dezvoltat. Maxilarul 

 superior este mai slab dezA'oltat decît cel inferior. Eestul corpului, membrele, tegu- 

 mentiil şi puful nu par influenţate în evoluţia lor de operaţie, judecind du])ă aspectul 

 macroscopic. 



DISTHl]Gi:»KA GLOBULUI OCULAll 



în acest scop am folosit două metode : una directă, microchirurgicală, şi alta indi- 

 rectă, prin extragerea lichidului amniotic. Ambele metode ne-au dat rezultate în privinţa 

 suprimării dezvoltării ochiului. 



în cazul intervenţiei directe am utilizat transportorul de colorant (agar îmbibat 

 cu roşu neutru). Am reperat la lupă, cu precizie, cupa optică colorată şi am cauterizat-o 

 cu grijă, evitînd atingerea ţesuturilor înconjurătoare. 



Metoda indirectă se bazează pe observaţia noastră, că scoaterea lichidului amniotic 

 produce imeori —printre alte efecte —oprirea dezvoltării şi atrofia globului ocidar sting. 



Am arătat mai înainte că la 50 de ore de incubaţie embrionul de găină este culcat 

 pe partea sa stingă. Lichidul amniotic protejează partea stingă a capului de contactul 

 direct cu peretele amniosxilui. Lipsa lichidului determină contactul direct al părţii 

 stingi a capului cu suportul său. Drept consecinţă, în unele cazuri, ochiul de i)artea stingă 

 nu se mai dezvoltă. 



Figura 271 reprezintă embiioni mai evoluaţi cărora li s-a extras lichidul 

 amniotic. Se observă lipsa complelă de dezvoltare a ochiului sting, respectiv drept, şi 

 ciocul încrucişat. 



