468 CERCETĂRI ASUPRA BIOLOGIEI HETEROGRETET.OR 



Himerele sîut deci privite de biologia tradiţională ca nişte amestecim mecanice de ele- 

 mente morfologice heterogene, negîndu-se ijrincipial posibilitatea creării hibrizilor vege- 

 tativi „prin influenţă", adică prin difuzarea de substanţe capabile să influenţeze însuşi 

 metabolismul partenerilor, silindu-i să se adapteze noilor condiţii astfel create. 



Noi credem că elementele structm-ale vii ale implantului — indiferent cărui etaj 

 morfologic sau structural i-ar aparţine — o dată difuzate in portimplant (gazdă) vor 

 putea modifica metabolismul acestuia, siiferind — la rîndul lor — şi influenţa gazdei. 

 Pe de altă parte, pătrunderea de elemente aparţinînd gazdei (portgrefoniilm) in grefon, 

 invadarea lui de către capilare sanguine, substanţe interstiţiale şi fibre nervoase ale port- 

 grefonului etc. A'or face ca grefonul să sirfere din plin influenţa gazdei. 



Xoi sîntem convinşi că pătrunderea elementelor celulare dintr-o grefă în portgrefă 

 sau invers este totdeauna întovărăşită sau cbiar pregătită de o pătrundere de dife- 

 rite substanţe (plasmă, lichid interstiţial, substanţe intracelulare, diferite increte 

 active etc). 



Asimilai ea 1) forţată a substanţelor active de diferite categorii va putea produce 

 în anumite condiţii modificări ale tipului de metabolism al parteneridui şi prin aceasta 

 modificări ale structurii sale morfo-funcţionale. 



O condiţie esenţială în tehnica experimentală o constituie alegerea momentidui 

 împreunării, în aşa fel încît grefonul să acţioneze asupra portgrefonului într-o perioadă 

 de deosebită plasticitate a acestuia. 



In literatura so\'ietică aii apărut importante lucrări experimentale, în care se aplică 

 la animale principiile miciuriniste ale hibridării vegetative. Aceste cercetări deschid per- 

 spectivele ameliorării unor rase de animale cu valoare economică şi ale producerii de rase 

 noi. Din punct de vedere teoretic, lucrările biologilor sovietici dovedesc influenţa 

 reciprocă a jiartenerilor animali în experienţele de hibridare vegetativă, fundamentînd 

 astfel genetica micim'inistă. Efectul acestor influenţe se manifestă nu numai la parte- 

 neri ci şi la descendenţii lor. 



Transmiterea la descendenţi a unor caractere noi, dobindite pe cale extrasexuală, 

 prin influenţa unor substanţe plastice, provenite de la un organism cu metabolism diferit, 

 constituie esenţa fenomenului hibridării vegetative. 



La transpunerea metodelor de hibridare vegetativă de la plante la animale, autorii 

 sovietici au putut menţine în unele iirÎA'inţe un paralelism între metodica aplicată la vege- 

 tale şi cea aplicată la animale. în alte i^ărţi însă, particularităţile partenerilor animali 

 au impus tehnici noi, adecvate. 



CLASIFICAEEA ME^ODEIiOR SOVIETICE DE HIBEIDAEE 

 VEGiîTATIvĂ APLICATE LA ANIIVIALE 



1. Transplantarea «Io ovare. Implantarea într-un organism feminin (portgrefă, 

 ,,mama adoptivă") a ovarului unei donatoare de altă rasă. 8e iirmăreşte dezvoltarea em- 

 brionilor şi puilor rezultaţi din fecrmdarea ovulelor străine : «) cu sperma rasei care a 

 furnizat ovarul sau b) (.-u sperma de aceeaşi rasă cu portgrefă. 



') Termenul de „asimilare" are aci un înţeles diferit de cel pe care !1 dăm în fiziologia normală. Dacă are 

 loc o asimilare de substanţe în sensul pierderii complete a specificităţii lor, nu va putea rezulta nici un fenomen 

 de hibridare vegetativă. 



