472 CERCETĂRI ASUPRA BIOLOGIEI HETEROGREFELOR 



CEECETĂEI PEELIMINAEE 



ÎN LEGĂTUEĂ CT7 FACTOEII DE CEEŞTEEE ŞI DIFEEEÎfŢIEEE 



DIN TEGUMENTUL BMBEIONULUI DE GĂINĂ 



După ciim se ştie, la embrionul de găiuă apar, iu jurul celei de a şaptea zile de 

 incubaţie, în tegumentul pînă acum morfologic homogen, zone de creştere intensă, întîi 

 difuze, apoi net delimitate, dermo-epidermice, primordiile papilelor pufului (fig. 278 

 şi 279). 



Se remarcă întîi o condensare a mezenchimului subiacent epiteliului ectodermie. 

 tegumentar, condensare care este iniţial continuă, dar care apoi se concentrează asupra unor 

 parcele delimitate. La nivelul acestor condensări dermice, epiteliul ectodermie prezintă o 

 îngroşare, devenind multistratificat. Numărul mitozelor creşte rapid în aceste zone. Paralel 

 cu acest proces se dezvoltă reţeaua capilară dermică iar inervaţia devine bogată. 



împreiină cu M. D e 1 e a n u şi B. L i t v a c am studiat prin injectarea de tuş 

 dezvoltarea irigaţiei tegumentului embrionar (fig. 280, 281, 282, 283 şi 284). Introducînd 

 tuşul într-o venă alantoidiană, am obţinut injectarea totală a embrionului şi anexelor 

 sale. Vascularizaţia tegumentului a fost urmărită cu ajutorul acestei metode la embrionii 

 de 9, 12 şi 13 zile de incubaţie. 



La embrionul de 9 zile de incubaţie apare o reţea dermică de vase capilare, iar pe 

 un plan mai profund, trunchiurile vasculare care alimentează această reţea. Nu se pot 

 observa încă în acest moment anse capilare pătrunse în primordiile penelor embrionare. 

 Aceste primordii, pe măsură ce se dezvoltă, primesc vase din reţeaua capilară dermică. 

 în zilele următoare, dar mai ales în a 12-a, a 13-a zi de incubaţie, primordiile penelor embrio- 

 nare cresc foarte repede. în această perioadă, şi reţeaua vasculară dermică devine mai 

 bogată (fig. 280, 281 şi 282). 



La embrionul de 12 zile de incubaţie, toate papilele penelor embrionare sînt bogat 

 vascularizate, prezentînd în interiorul lor anse capilare anastomozate, alimentate din 

 reţeaiia dermică subiacentă (fig. 283 şi 284). Gradul de dezvoltare şi aspectul reţelei vascu- 

 lare intrapapilare urmează la această dată ritmul de dezvoltare a primordiilor penelor 

 embrionare. Eeţeaua capilaiă intrapapilară ajunge la o dezvoltare spectaculară. Primor- 

 diile pufului embrionar fac acum impresia unor organe bogat vascularizate, învelite într-un 

 epiteUu. în fazele avansate de diferenţiere ale primordiilor penelor embrionare, reţeaua 

 capilară străbate pana embrionară pînă la vîrful ei (fig. 282). 



Pe măsură ce se dezvoltă vascularizaţia papilelor începe depozitarea de substanţe 

 în epiteliul fanerelor. Keratinizarea acestor epitelii necesită un aport de substanţe proteice. 

 Acumularea de acid m-ic şi de substanţe cu rol în pigmentare, substanţe care ulterior vor 

 fi eliminate cu ocazia năpîrlirilor, ne sugerează ideea unei funcţii excretoare a acestor 

 papile dermo-epidermice, funcţie ce nii se limitează numai la depunerea substanţelor în 

 epiteliul papilar. 



După părerea noastră, bogata vascularizaţie care se dezvoltă în tegumentul şi pri- 

 mordiile pufului embrionar este în legătură şi cu o activitate excretoare înspre lichidul 

 amniotic. 



în ceea ce priveşte inervaţia tegumentară, am putut constata, împreună cu M. 

 D e 1 e a n u, intensificarea netă a dezvoltării reţelelor nervoase dermice, care merge paralel 

 cu diferenţierea fanerelor. începînd cu a şaptea zi de incubaţie, impregnaţiile argentice 

 făcute de noi evidenţiază apariţia unor trunchiuri nervoase, care jiătrund în derm, se 

 ramifică acolo, formind o reţea dermică, ce trimite în fiecare papilă — primordiul fanerei 



