478 CERCETĂRI ASUPRA BIOLOGIEI HETEROGREFEI.OR 



„Tinereţea" prelungită sub îngrijirea generaţiei parentale permite uneori dobîndirea 

 unui număr mai mare de reflexe condiţionate şi uneori a unei jiroteeţii mai eficace împo- 

 triva duşmanilor decît la nidifugii după ecloziune. La apariţia acestui tip de dezvoltare, 

 care rejirezintă o adaptare la anumite condiţii de mediu. ])artieiparea sistemului neivos şi 

 neuro-umoral a jucat un rol important. 



Implantarea tegumentidui embrionar apaiţinînd unei sjjccii nidicole (cu dife- 

 renţiere înceată preedozională) de pildă a porumbelului de rasă colorată, în tegu- 

 mentul embi'ionar al embrionului de găină Leghorn (nidifug), ne dă un rezultat sur- 

 lu'inzăldr : 



în grefa care este irigată şi inervată de gazda Leghorn ^), cu rapidă diferenţiere 

 ţireedozională, transformarea lU'omelanoblaştilor în melanoblaşti maturi, care există în 

 mare cantitate în tegumentul embrionar de ])orumbel, se face tot atît de încet şi mimaî 

 in puţine celule ca si în condiţiile normale -) în organisnud cnd)rionar de origine. în schimb 

 are loc o difuzare de promelanoblaşti din grefă în tegumentul gazdei, ur.de ateştia se niela- 

 nizează intens. 



Această grefă care, deşi integrată nervos şi înnoial în gazda Lcghoin, nu-şi trans- 

 formă ])romelanol)laştii în melanoblaşti, se arată a fî un energic difuzor de promelaiU)blaşt i 

 înspie tegumentul gazdei. Avem chiar impresia că grefa este activ părăsită de promelano- 

 blaşti, care parcă sînt atraşi de ţesutui'ile gazdei. Gazda (Leghorn) este mi numai uu 

 acce])tor de promelanoblaşti, dar în acest nou mediu (şi numai aici) are loc şi o rajudă 

 transformare a pro melanoblaştilor în melanoblaşti. Tegumentul Leghorn se arată deci a fi 

 nu numai un acceptor, ci şi un accelerator al dezvoltării (maturării) inonielanobluştilor 

 de porumbel (fig. 296). 



Promelanoblaştii rămaji în fragmentid de tegument imi)lantat, care se dezvoltă şi 

 se diferenţiază mai departe în noul lor mediu, nu se arată influenţaţi nici de factori umorali 

 aduşi de sîngele gazdei Leghorn, care pătrunde în imjilaiit ])iin caiiilare neotormate, nici 

 (le acţiunea terminaţiilor nervoase (prin mediatori) ale gazdei Ijcghorn, care invadează 

 în mod constant implantul (înervaţîa heterogiefelor noastre embrionare de către gazdă 

 o observăm civ regularitate ; A'ezi şi disertaţia de candidat în ştiinţe medicale a lui 

 M. Del ea nu). 



influenţa gazdei se manifestă, pe de o parte, în împhuit, prin atracţia promelano- 

 blaştilor înspre tegumentul ei, însă, înmulţirea şi maturarea celulelor pigmentai'c nu capătă 

 in im])lant, ritiiud imprimat de gazdă, cu toată integrarea neuro-unuirală. Maturarea se 

 produce numai, cum s-a spus, la promelanoblaştii emigraţi, in intim contact cu elementele 

 dermo-ei)idermice ale gazdei. 



Ceea ce apare deci ca un fapt nou faţă de constatările făcute în experienţele noastre 

 precedente cu implantarea tegumentulm heterorasial sau heterospecific, însă între specii, 

 respectiv rase, avînd acelaşi tip de dezvoltare (izoritmice sau izocronice) este grăbirea 

 melanizării în gazdă a promelanoblaştilor, care în locul lor de origine s-ar fi melanizat mult 

 mai tîrziu, deci o influenţă netă a gazdei asupra elementelor provenite din grefă, realizînd 

 o adeAărată ,, grăbire ontogenetică experimentală", care contrastează cu insensibilitatea 

 promelanoblaştilor rămaşi în imi)lant, faţă de factorii neuro-umorali ai gazdei. 



') Iiiervaţia heterogrefelor de către gazdă a fost veritioatA de M. D e 1 e a ii ii. 



-) Puful embrionar de porumbel este şi la rasele colorate neplgmcntat. Pigmentul penajului apare aici lirziu 

 dupii ecloziune, spre deosebire de speciile nidifuge (găină), la care pigmentul apare vizibil ln(P]i(ml cu a şasea şi a 

 şaptea zi de incubaţie. 



