CONCEPŢIA MICIURINISTĂ A GETPEI 481 



totuşi posibilitatea difuzării melanoblaştilor maturi în condiţiile creşterii pe corion-alan- 

 toidă a unui donator de pigment lîngă \\n acceptor cu tip de dezvoltare izocronică 

 (fig. 306, 307, 308, 309, 310 şi 313). 



Comparaţia comportării unui organ sau ţesut embrionar în condiţiile transplantării 

 lui pe corpul embrionului gaztlă, pe membrana corion-alantoidiană şi în cultura de ţesut — 

 metoda „în trei trepte" — ne-a dat, aplicată în problema care ne interesează în aceste 

 cercetări, — rezultate utilizabile. 



Metoda permite — prin excluderea succesivă a cîte unui grup de factori la trecerea 

 de la o treaptă experimentală la cea următoare — analiza unor procese ontogenetice 

 embrionare. 



Aplicînd metoda la studiul heterogrefelor difuzoare de promelanoblaşti, am com- 

 pletat observaţiile noastre descrise pînă acum, privind giefele de tegument făcute pe corpul 

 embrionului de găină şi pe membrana corion-alantoidiană, cu un studiu al comportării 

 tegumentului embrionar de poiumbel şi de găină în cultură de ţesut. 



împreună cu M. D e 1 e a n u am cultivat tegumentul embrionului de găină rasa 

 Plymouth, al embrionului de poiumbel (rasa colorată) şi tegumentul embrionului de porumbel 

 afrontat cu cel de găină (Legborn). Ca mediu de cultură au servit plasma lieparinată 

 1 : 20 000 de găină rasa Leghorn şi extractul embrionar obţinut din embrionul de găină 

 rasa Leghorn de 8 zile de incubaţie. 



Tegumentul destinat a fi cultivat a fost recoltat în a şaptea sau a opta zi de incu- 

 baţie, cînd începe dezvoltarea papilelor, iar la rasa Plymouth, cea a pigmentului. Toate 

 explantele au fost examinate microscopic înaintea introducerii lor în gazde. 



Eezultate : 



1. a) Cultura de ţesut de tegument embrionar de găină rasa Plymouth, recoltată 

 în a cincea zi de incubaţie (înaintea apariţiei papilelor şi pig>mentului), a arătat apariţia 

 melanoblaştilor în explant în a treia zi de cultură, cu migrarea şi multiplicarea melano- 

 blaştilor în zona de creştere a culturii (fig. 312). b) Cultura de ţesut a tegumentului embrionar 

 de găină rasa pigmentată (Plymouth) recoltată în a şaptea sau a opta zi, cînd tegumentul 

 prezintă papile şi pigment, a arătat de asemenea migrarea melanoblaştilor în zona de creş- 

 tere şi multiplicarea lor în această zonă. 



2. Cultura tegumentului embrionului de porumbel, rasa pigmentată, în mediu cu 

 plasmă de găină, a arătat o dezvoltare destul de viguroasă a culturii, fără dezvoltarea 

 elementelor pigmentate (chiar după mai multe repicări). 



3. Prin afrontarea în aceeaşi cultură (în plasmă de găină Leghorn şi extract de 

 embrion Leghorn) a tegumentului embrionar de porumbel, lasa pigmentată, de 7 zile, şi a 

 tegumentului embiionar de găină rasa nepigmentată (Leghorn) de 7—8 zile, se obţine o 

 zonă de creştere mixtă, formată din elementele ambelor tegumente. Nici în condiţiile 

 acestei cultm-i nu apar elemente pigmentate ale tegumentului de porumbel (fig. 311). 



Din aceste trei serii de experienţe putem trage următoarea concluzie : în principiu, 

 elementele pigmentate existente migrează în zona de creştere şi se pot multiplica acolo. 

 Tegumentul embrionului de găină, rasa pig'mentată (Plymouth), îşi poate dezvolta pigmen- 

 tul în condiţiile cultm-ii de ţesut, însă tegumentul embrionului de porumbel, rasa pigmen- 

 tată, în condiţiile explantării şi creşterii în plasmă heparinată de găină şi extract embrionar 

 de găină şi chiar în interacţiune cx; celulele vii ale zonei de creştere a unei culturi de tegu- 

 ment de găină, nu este capabil să diferenţieze pigmentul său. 



Din toate experienţele relatate (cultura pe corpul embrionului, pe corion-alantoidă 

 şi în explantare) rezultă deci că la efectul de melanogeneză precoce descris colaborează 



