CERCETiBI AStJPKA CUPLULUI HOMEOFUNCTJONAL MFZO- Si METAKEFKOS 539 



negativi, iiucleii celulelor celor două foiţe ale capsulei sînt pozitivi. Spre sfîrşitulincubaţiei, 

 reacţia relevă o netă diferenţiere funcţională a diferitelor .segmente ale nefronului. 

 CurpuscuUi renali răniîn permanent negativi, în afară de uucleii celulelor endoteliale ale 

 capsulei. Tubul contort, chiar din prima lui porţiime, prezintă o reacţie intens pozitivă la 

 marginea apicală a celulelor ; restul citoplasmei este slab pozitiv, iar nucleii negativi. în 

 unii tubi contorţi, însă, aspectul este (Uferit : marginea în perie a celulelor este negativă, 

 iar citoplasmă, în porţiimea apicală şi pe laturile nucleului, este intens i)ozitivă, nucleii 

 rămînînd negativi ; în alţi tubi cantorţi, aspectul diferă numai prin aceea că şi unii 

 nuclei sînt pozitivi. Aceste aspecte le interpretăm ca activităţi funcţionale diferite 

 ale tubilor. 



Se remarcă o scădere a intensităţii reacţiei în porţiunea apicală a celulelor, pe măsură 

 ce ne îndepărtăm de tubul contort, mergînd pînă la totala negativare la nivelul tubilor 

 colectori. 



g) Prin metoda Sabadaş s-a evidenţiat prezenţa glicogenului în mezonefros la 

 embrionul de 5 zile de incubaţie. Glicogenul apare atît la nivelul marginii apicale a celulelor 

 tubilor contorţi, cît şi în granule foarte fine la baza acestor cehile. De remarcat că 

 prezenţa glicogenului nu se poate decela la nivehil celorlalte porţiimi ale nefronului. 

 Aceste aspecte sînt constante în tot timpr;l ijerioadei preeclozionale. La virste mai înain- 

 tate (13 zile de incubaţie) se observă glicogen şi în celulele endoteliale ale unor cor- 

 pusculi renali. 



în metanefros, prezenţa glicogenului se remarcă pentru prima dată la embrionul 

 de 13 zile de incubaţie, dar numai în celulele unui număr foarte restrins de tubi contorţi, 

 cu acelaşi aspect şi topografie ca mezonefrosul. 



GlomeruUi metanefrosului i'ămîn de dimensiuni mult mai reduse faţă de glomerulii 

 mezonefrosului (fig.335). 



Cercetările efectuate de noi pînă acum ne permit a afirma că semne incontestabile 

 de funcţie specifică le găsim în mezonefros de timpmiu, în a cinceazi de incubaţie. Acumu- 

 larea albăstruiul de tripau iu celulele tubilor contorţi ai mezonefrosului, la această dată, 

 denotă o funcţie specifică renală : se ştie că acumularea de tripan constituie o funcţie 

 caracteristică renală la A'ertebratele adulte. Prin prezenţa sferoliţilor de acid mic, eliminarea 

 acestei substanţe este neîndoielnică din a şasea zi de incubaţie. Acidul m-ic la păsări este 

 un produs specific al metabolismului final al proteinelor. La păsări, acidul ui ic este rezul- 

 tatul unui proces de sinteză care are loc în ficat şi rinichi (K o ş t o i a n ţ). Deci, la 6 zile 

 de incubaţie, mezonefrosul îndeplineşte o funcţie de sinteză şi de eliminare a acidului uric. 

 Sinteza acidului uric la păsări porneşte de la amoniac (Schuler şi Eeindel). 

 N e e d h a m, prin cercetări analitice la embrionul de găină, stabileşte un vîi-f al absorbţiei 

 proteinelor şi al eliminării azotului total la 5 zile de incubaţie, cît şi eliminarea de amoniac. 

 Datele noastre pot fi deci corelate cu afirmaţiile lui N e e d h a m. 



Eliminările renale, sub formă de acid m-ic, fac posibilă o mare economie de apă, 

 necesară pentru menţinerea în soluţie a sărurilor, în urina mamiferelor. Acest caracter 

 adaptativ specific al păsărilor apare deci foarte de timpuriu în ontogeneză. 



Prezenţa reacţiei fasfatazei alcaline, de intensitate mare la nivelul membranei 

 apicale a celulelor tubilor contorţi, prezenţa glicogenului la polul apical şi la polul bazai 

 al aceloraşi celule, demonstrează că din a cin cea zi de incubaţie celulele tubilor contorţi 

 îndeplinesc funcţia de resorbţie a glucozei şi de punere a ei în rezervă sub formă de glicogen. 

 Perioada aceasta (a cincea-a şasea zi de incubaţie) coincide şi cu apariţia fluorescentei 

 spontane în mezonefros. 



