CERCETĂRI ASUPRA CUPLULUI FICAT - COiAIPLEX VITELIN 

 ŞI ASUPRA FUNCŢIILOR ALTOR ORGANE EMBRIONARE 



C. Eîmnicetinu şi C. Miclea au abordat studiul unui alt cuplu hoiueo- 

 funcţional, în sensul expus mai sus, compus pe de o parte din ficatul embrionului de găină 

 şi, pe de alta, din complexul format de membrana vitelină, endodermul vitelin şi vitelusul 

 adiacent endodermului vitelin, considerate ca ,, ficat tranzitoriu". 



Pînă în a şasea zi de incubaţie se poate vorbi de existenţa imui fel de ,,preficat", 

 reprezentat de aceste organe embrionare, deoarece numai ele prezintă, pînă în acest 

 moment, în complexul embrionar, funcţia gUcogenetică (şi de rezervor de glicogen). 



Din a şasea zi de incubaţie, şi ficatul j)ropriu-zis începe să-şi manifeste funcţia 

 glicogeuetică. începînd deci cu această dată, ambii componenţi ai cui)lului glicogenetic 

 considerat prezintă această fimcţie, ficatul rămînînd singmiil organ de rezervă de sub- 

 stanţe glucidice destinate întregului organism, abia către sfii-şitul incubaţiei. 



Studiind dezvoltarea funcţională a pancreasului la embrionul de găină, C. E î m - 

 niceanu şi C. Miclea au stabilit că abia după a 15-a zi de incubaţie se poate 

 observa diferenţierea morfologică a pancreasului endocrin. 



Trecînd la studii experimentale, aceşti cercetători au introdus, iu embrionul de 

 găină de i zile de incubaţie, im extract obţinut din pancreasul embrionului de găină între 

 a 9-a şi a 14-a zi de incubaţie, deci înaintea diferenţierii sale morfologice ca organ endocrin. 

 Ei au observat cu această ocazie, că extractul obţinut din acest organ înainte ca acesta să 

 fi ajims la diferenţierea sa morfologică poate determina apariţia prematură a fvmcţiei 

 glicogenetice a ficatului, (stabilită de E î m n i c e a n u şi Miclea la a şasea zi de 

 incubaţie). într-adevăr, ficatul embrionilor trataţi cu acest extract reacţiona pozitiv la 

 metoda Sabadaş într-a patra şi a cincea zi de incubaţie. 



C. Eîmniceanu şi O. Miclea, cercetînd apariţia, localizarea şi intensi- 

 tatea reacţiei histochimice a fosfatazei alcaline la embrionul de găină, au observat că 

 apariţia diferenţierii morfologice este precedată, la unele organe, ca ficatul, tiroida, hipo- 

 fiza etc, de reacţia pozitivă a fosfatazei alcaline în citoplasmă celulelor acestor organe. 



în preajma diferenţierii morfo-funcţionale au deci loc importante schimbări meta- 

 bolice, detectate în parte prin apariţia acestei enzime, cu rol deosebit de important în 

 morfogeneza şi geneza fimcţiilor specifice. 



Pe linia cercetării treptelor funcţionale pe care le parcm-g diferite organe in perioada 

 embrionară pînă la atingerea funcţiei specifice (pragul funcţional adult), menţionăm aici 

 observaţiile făcute împreimă cu M. D e 1 e a n u în legătură cu fenomene de secreţie apo- 

 crină observate în mucoasa gastrică a embrionului de găină. 



La imii viermi {Aphrodite aculeata), moluşte şi unele insecte ( JDictyoploca japonica), 

 celulele epiteliale ale tubului digestiv stnt eliminate total sau parţial, în lumenul intestinal, 

 unde participă la procesul de digestie extracelulară, punînd în libertate fermenţi. La aceste 

 animale se observă, în consecinţă, valm-i de regenerare şi multiplicare a celulelor epiteUale 

 ale mucoasei tractului digestiv, în legătură cu fazele procesului de digestie. 



Acest tip de comportare a epiteliilor tubului digestiv a fost denumit secreţie 

 morfoMnetică, spre deosebire de secreţia morf ostatică, la care, în timpul secreţiei, integri- 

 tatea corpului celiUar se păstrează. 



