572 cekcetAri asupra funcţiilor unor organe embrionare 



La embrionul de găină am găsit în epiteliul stomacal aspecte morfologice ale 

 tipului de secreţie apocrină, apărînd în ziua a 10-a de incubaţie, dar mai ales în a 12-a zi, 

 moment care coincide cu trecerea embrioniilui în stadiul fetal al ontogeuezei preeclo- 

 zionale, etapă în care embrionul, aşa cum au aiătat G. A. Ş m i d t şi M. IsT. E a g o z i n a, 

 începe să înghită albuşul venit în amnios lU'in canalul sero-amniotic (fig. 336 şi 337). 



Cercetările noastre au fost făcute pe secţiuni în serie, de embrioni Leghorn în rirstă 

 de 8, 10, 12 şi 10 zile de incubaţie. 



In a zecea zi de incubaţie, celulele epiteliului cilindric multistratificat din stomacul 

 muscular arată, la polul apical, fine prelungiri, de dimensiuni reduse (fig. 338). 



In a 12-a zi de incubaţie, în stomacul embrionului de găină se găseşte un conţinut 

 stratificat, care este rezultatul activităţii părţii glandulare a stomacidui, la care se adaugă 

 probabil şi albuşul înghiţit (fig. 336 şi 337). 



Mucoasa stomacului muscular posedă un epiteliu multistratificat cilindric, fără 

 elemente glandulare. Celulele stratidui superficial al eiiiteliului stomacului muscular 

 prezintă la polul apical prelungiri cu aspectul unor cili, la care deosebim diferite faze de 

 detaşare a lor de corpul celulei şi de înaintare însjire masa conţinutului gastric (fig. 337). 



Prelungirile celulare de la jjolul apical se fragmentează, formînd o masă granulară 

 care se amestecă cu conţinutul gastric (fig. 337). In afară de aceste prelungiri protoplas- 

 matice, celulele epiteliidui gastric prezintă imii nudei împinşi spre apexul celular (fig. 

 339) şi chiar aspecte de eliminare de nuclei, care se fragmentează, alături de prelungirile 

 protoplasmatice ale celulelor în contact cu conţinutul stomacal. 



Presupiinem că părţile eliminate din celulele epiteliale participă la procesul de di- 

 gestie a conţinutului gastric prin eliminare de fermenţi. Astfel ne credem îndreptăţiţi să 

 omologăm fenomenul observat de noi cu tipul de secreţie morfokinetică amintit mai sus. 



Observaţia descrisă reprezintă exemplul unei faze funcţionale a unui organ embri- 

 onar apărînd înaintea instalării formei specifice şi definitive a fimcţiei acestuia. In această 

 ordine de idei putem cita şi im alt exemplu. 



Incepînd cu ziua a şaptea zi de incubaţie se pot observa, la epiteliile bronşice şi ale 

 canalelor epiteliale pidmonare, fenomene de secreţie care se aseamănă foarte mult cu secre- 

 ţia apocrină a imor glande cu secreţie externă, cum ar fi de pildă glanda mamară adultă. 

 Nu cunoaştem încă soarta acestor secreţii eliminate de epiteliile respiratoare embrionare 

 în lumina tubilor bronşici. INu este exclusă o resorbţie ulterioară a acestora şi pătnm- 

 derea lor în mediul intern al embrionului. 



Poate că suntem aici în faţa imei funcţii a primordiului organului respirator, încă 

 departe de momentul apariţiei funcţiei sale specifice, a unei fimcţii care întră în categoria 

 celor preadulte, despre care a fost vorba în capitolul introductiv (fig. 340). 



BIBLIOGRAFIE 



1. R I m n i c e a n u C, M i c I e a C. şi D r ă g a n M., Glicogeneza tn cursul dezvoltării embrionului de găină. 



Bul. ştiinţ. acad. R.P.R., Secţia de ştiinţe medicale, 1955, t. VII, nr. 3, p. 959. 



2. Ragozina M. N., Modul de nutri{ie şi respiraţie a păsărilor domestice in diferite perioade ale dezvoltării tn cursul 



incubaţiei. Analele romîno-sovietice, Zootehnie şi medicină veterinară, 1956, an. X, seria Vl-a, nr. 1, 

 p. 48. 



3. K o s t o i a n ţ, H. S, Fi-.iohgie comi arată, Bucureşti, Ed. med., 1954. 



