580 CERCETĂRI ASUPRA FUNCŢIILOR UNOR ORGANE EMBRIONABE 



în cele ce m-mează vom rezuma rezultatele cercetărilor pe care le-am întreprins 

 împreimă cu regretatul nostru maestru, Francisc Josef Eainer, asupra for- 

 marii ţesutului elastic la embrionul de găină. 



Ca material de lucru au fost folosite ouăle rasei Leghorn. Coaja subţire a ouălor 

 acestei rase permite cu uşiu'inţă stabilirea (prin transluminaţie) a poziţiei embrionului şi 

 a ariei vasculare, necesară pentru aşezarea ferestrelor şi a altor manipulări. 



Dvipă 3—15 zile de inciibare la 38°, embrionii au fost fixaţi în Carnoy, Susa (Hei- 

 denhain), Maximov, formol neutru. Seriile au fost colorate pentrii elastină după metodele 

 clasice : 1) orceină (formula Pranter), (care colorează elementele elastice electiv după fie- 

 care din fixările utilizate) ; 2) rezorcină-fucsină. Coloraţia cu orceină a putut fi combinată 

 cu azur-eozină (Maximov) şi Azan (Heidenhaiu) pentru evidenţierea raporturilor elemen- 

 telor elastice cu cele colagene. 



Pentru evidenţierea fibrilelor argentofile s-au făcut impregnări argentice după 

 metoda Agdur. Seriile au fost desenate, fotografiate, grafic şi plastic reconstruite. Aii fost 

 examinaţi cea. 800 de embrioni (inclusiv observaţiile mişcărilor, transplantări şi alte 

 manipulări). în afara metodei ferestrei am folosit, j)entru obserA'area şi manipularea embri- 

 onilor vii, metoda lui H. V o 1 m a r, care permite accesul, manipularea şi observarea 

 comodă a embrionului viii in vitro şi care ne-a devenit indispensabilă, constînd în ,,trans- 

 vazarea" (în condiţii sterile) a conţinutului oului după două zile de incubaţie Intr-un 

 vas de sticlă de foimă corespunzătoare, ţinut la termostat în atmosferă umedă (vezi capi- 

 tolul ,, Tehnica"). în unele cazuri, rare, am putut menţine în viaţă, în asemenea condiţii, 

 embrionii pînă la 15 zile. 



Pentru observaţia mişcărilor transmise de inimă regiunilor învecinate, ne-am servit 

 de coloraţia vitală cu roşu neutru. Observaţiile s-au făcut cu lupa binoculară. S-au 

 făcut explantări de inimi pe corion-alantoidă şi pe sacul ^itelin (după tehnica V. 

 Dantschakoff). 



Pentru a stabili momentul apariţiei vmei reacţii tinctoriale caracteristice pentiu 

 elastină, am procedat astfel : începînd cu ziua a doua de incubaţie s-au fixat în Carnoy, 

 zilnic la aceeaşi oiă, un număr de embrioni. Seriile provenite din aceşti embrioni au fost 

 colorate cu orceină (metoda Pranter). După o bimă diferenţiere, materiahd fixat în Carnoy 

 nil prezintă colorate decît elementele elastice (fixarea în foi mol favorizează, la aceeaşi colo- 

 raţie, persistenţa unei nuanţe brune difuze care îngreunează depistarea elementelor 

 fine elastice). 



Pînă la sfîrşitul zilei a treia de incubaţie, rezultatul este mereu acelaşi : decolorarea 

 totală a întregului embrion. La începutul celei de a patra zile obţinem prima reacţie 

 tinctorială pozitivă. Zona primei apariţii a ţesutului embrionar ,, elastic", adică capabil 

 să fixeze orceină, se află înapoia trunchiului arterial al inimii, între acesta şi tubul digestiv, 

 respectiv mugurele pulmonar. în această regirme apare, pe secţiunile colorate cu orceină, 

 o aglomerare densă de granule, care s-au colorat intens. Masa de granule ocupă o fîşie 

 destul de bine circiimscrisă de ţesut mezenchimatos, care se întinde înapoia şi de-almigul 

 întregului trunchi arterial, de la originea arcirrilor arteriale branhiale (pulmonare), pînă 

 la capătul cranial al trunchiului pe care îl depăşeşte încă în sus (fig. 341 şi 342). 



Denumim întreaga masă de ţesut mezenchimatos care conţine aceste elemente 

 granulare, ,,tract elastic primitiv granular" şi îi distingem : o parte cranială, a cărei 

 extremitate depăşeşte în sus trunchiul arterial, şi o parte emidalâ, situată deocamdată 

 la nivelvil originii arcurilor pulmonare. Această poiţiune caudală va intra în legătură cu 

 \'iitorul sept aorto-puhnonar. 



