rUNCTlILE MEaVNICE ALE UNOR ORGANE EMBRIONARE 581 



Vom descrie mai amăinmţit topografia regiunii acestei prime apariţii a ţesu- 

 tului elastic. 



Capătul arterial al tubului cardiac — bulbul iuiniii — continuă printr-un conduct 

 median „trunchiiil arterial" turtit antero-posterior. care emite în di-eapta şi în stingă 

 arcurile vasculare branhiale, şi anume, în a patra zi de incubaţie, de sus în jos : arcul 

 III, IV şi VI— V (contopite). Aceste arcuri înconjură lateral tiibul digestiv (faringele) şi 

 se varsă dorsal în rădăcinile aortei dorsale. Trunchiul arterial, cu arcmile pe care le emite, 

 seamănă în acest stadiii întrucîtva cu vm candelabru cu trei perechi de braţe suprapuse 

 în acelaşi plan frontal. 



Pe figura 342 vedem o secţiune transversală prin partea inferioară a tractului 

 elastic. Celulele mezenchimatoase din jurul trunchiului arterial formează aici im strat 

 mai dens, cu spaţii intercelulare mai înguste decît în restul mezenchimului. Zona de maximă 

 densitate a granulelor vizibile pe microfotografie se află la periferia acestei zone dense, 

 relativ departe de lumina trunchiului, deci nu în i)eretele acestuia. 



La sfîrşitul celei de a patra zile de incubaţie ajungem la stadiul reconstruit în 

 fig. 343. Printr-o secţiune sagitală prin model, partea di-eaptă a inimii, bulbul şi trunchiul 

 arterial au fost îndepărtate. Arcurile arteriale din stingă sînt păstrate pînă la locul originii 

 lor în truncliiul arterial, unde au fost secţionate (vezi inscripţiile III, IV, VI) Arcimle. 

 din dreapta sînt parţial rezecate. Tractul elastic primitiv este înfăţişat în cenuşiu-închis 

 (adică regiunea mezenchimului în care se găsesc elementele tipic colorate). Capătul cranial 

 al tractului (Tr. el. pr. a.), constituit dintr-o fîşie granulară alungită, ajunge pînă în dreptul 

 tiroidei, în mugurele lingual. Capătul caudal al tractului (Tr. el. pr. b.) s-a îngroşat mult 

 şi a luat formă de cîrlig de undiţă, intrînd cu capătul său în masa de ţesut mezenchimatos 

 care separă pîlnia arcurilor pulmonare de trimchiul arterial, viitorul sept aoito-pulmonar. 



Tractul elastic primitiv are deci, în acest stadiu (sfîrşitul celei de a patra zile), 

 forma unei virgide, cu capătul gros în septul aorto -pulmonar şi coada (ventral concavă) 

 aşezată în faţa tubului digestiv, respectiv a mugurelul pulmonar. Pormaţiiinea întreagă 

 apare compusă diutr-un praf de granule net colorabile, dese în capătul virgulei, din ce în 

 ce mai rare către vîrful ei, care se prelungeşte, subţiindu-se, pînă în regiunea tiroidei, unde 

 se pierde. Masa granulară e omogenă în partea ei inferioară, mai neomogenă — cu insule 

 agranulare — în partea superioară. 



în însuşi peretele bulbului, respectiv al trunchiului arterial, au început să apară 

 primele elemente elastice (tot granulare), pe care le vom numi parietale, spre deosebire 

 de cele ale tractului, care sînt extraparietale. 



Figura 345 arată situaţia tractului elastic primitiv din stadiul reconstituit plastic 

 în fig. 343 şi 344 în ansamblul secţiunii transversale prin corpul embrionului. Situaţia 

 sa topografică este interesantă din mai multe piTucte de vedere. Tractul este situat în 

 singm-a punte de ţesut consistentă care leagă inima de restul trunchiului embrionar. Pe 

 secţiune, această legătură este constitiiită de inserţiile pericardului şi mai cu seamă de 

 partea mazenchimală amintită, relativ largă, care se întinde de la bulbul inimii pînă la 

 aortă — un fel de mediastin embrionar. Această masă de mezenchim trebuie să reziste 

 la tracţiunile ritmice produse de contracţiile musculaturii cardiace. 



Secţiimea demonstrează şi interpunerea tractului elastic între arcul IV din 

 dreapta (viitoarea aortă) şi arcul VI din stînga (viitoarea ramură stingă a arterei 

 pulmonare). 



Legătura porţiunii caudale a tractiilui elastic primitiv cu septul aorto-pulmonar 

 ne face să insistăm aici asupra procesului de septare şi de rotaţie a bulbului septat, un 



