614 I'^TIÎRKKl^TirLB COMPOI^EKTlI,OK COMPLEXTOUl EMBRIONAE 



Vom reda acum pe scm't caracterizarea celor patrii stadii delimitate de Ş m i d t 

 şi Bagozina îu legătură cu modul de nutriţie şi de respiraţie al embrionului. 



Perioada embrionară dui^ează, la embrionul de găină, 7 zile. în această perioadă, 

 albuşul se condensează, cedînd apa sa spaţiului siibembrionar din sacul vitelin. Endodermul 

 vitelin fagocitează şi digeră globulele viteline (Gurvici, 1909, TJsoy, 1915, E e m o 1 1 i, 

 1939). Fa::a digestiei intracelulare a eudodermului vitelin se combină cu faza digestiei extra- 

 celulare prin difuziunea fermenţilor secretaţi de endodermul vitelin înspre lichidul siib- 

 embrionar (Eemotti — Oonopaţka, 1933). 



Substanţele care rezultă din ambele moduri de digestie ajung la embrion prin 

 difuziune si prin cii'culaţia Aitelină. Eespiiaţia embrionului se face intii prin difuziime, 

 iar ai)oi cu ajutorul absorbţiei oxigenului de către eritrocitele circulaţiei viteline. Din a 

 cincea zi încep să se dezvolte insule hematopoetice în jurul vaselor viteline care se scu- 

 fundă înăuntrul unor cute ale peretelui sacului vitelin înspre interiorul acestui sac (D a n t - 

 schakoff, 1908). 



Perioada -prefetalâ dm-ează de la a 8-a la a 13-a zi de incubaţie. în această perioadă 

 începe resorbţia lichidului subembrionar, iar embrionul înghite lichidul din cavitatea 

 amniotică. începe nutriţia intraintestinală. Organul hematopoetic al sacului vitelin se 

 dezvoltă mult. 



Perioada fetală dui-ează, la embrionul de găină, de la a 13-a la a 19-a zi de incubaţie, 

 în această perioadă (însă începînd cu a noua zi), resinraţia este alantoidiană. IS"iitriţia 

 se face pe seama asimilării albuşului condensat, pătruns în cavitatea amniotică prin 

 canalul sero-amniotic care leagă amniosul de sacul seros care conţine restul de albuş. 

 Sărurile de calciu se resorb din coaja oului şi sînt duse spre embrion de circulaţia 

 sanguină. Albuşul este total consumat în a 16-a zi de incubaţie. Aparatul glandular al 

 stomacului, înăuntrul căruia se face digestia albuşului înghiţit, se dezvoltă în mod 

 corespunzător. în tot acest timp, restul sacului vitelin este păstrat aproape intact, fără 

 ca aceste rezerve să fie atacate. 



în perioada ecloziunii, nutriţia se face din nou pe seama conţinutului sacului vitelin. 

 Eagozina susţine că o parte din vitelus pătrunde în această perioadă prin canalul 

 omfalo-enteric în lumina tubului digestiv, unde este supus digestiei intraiutestinale. în 

 această perioadă, intestinul este umplut cu bilă. în preajma ecloziunii, restul sacului 

 vitelin pătrunde sub acţiunea presiunii musculaturii abdominale prin ombilic în cavitatea 

 abdominală a fătului, comprimînd în acelaşi timp, vasele principale alantoidiene. Prin 

 acest mecanism se opresc, după Eagozina, circulaţia sanguină şi hematoza alan- 

 toidiană. FătiU trece la respiraţia pulmonară, lespirînd din camera de aer. 



Aceasta este o sumară trecere în revistă (după Eagozina) a unor fenomene 

 de mare importanţă care se succed de-a lungul perioadelor dezvoltării preeclozionale. 

 Trebuie însă ţinut seama de faptul, semnalat pe drept cuvînt de E a g o z i n a, că modul 

 prin care se realizează principalele funcţii ale metabolismului în fiecare stadiu de dezvol- 

 tare nii-şi pierde dintr-o dată importanţa lui cînd organismul trece în perioada următoare. 

 Modul precedent devine aşadar, din principal, auxiliar. 



Studiul caracteristicilor stadiale şi al condiţiilor realizării lor, cercetarea evoluţiei 

 interacţiunilor din sîniil complexului embrionar, sînt de o deosebită importanţă pentru 

 dirijarea procesului ontogenetic la embrionul de pasăre. 



Cercetările noastre, a căror descriere lU'mează, constituie o contribuţie modestă la, 

 acest studiu. 



